2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/19
1.9.
Az EGSZB elengedhetetlennek tartja a know-how átadását, az Új Európai Bauhaus Akadémia keretében előirányzottak szerint, valamint a megfelelő nemzeti szintű alap- és továbbképzés biztosítását.
Az építési folyamat valamennyi résztvevője – a tervezők, az építészek, a mérnökök, a technikusok, az informatikai szakemberek és az építőipari dolgozók – számára képzést és továbbképzést kell biztosítani az új, fenntartható építési módszerek és építőanyagok használatáról. 1.10.
Az EGSZB nézete szerint az éghajlat-politikai célkitűzések elérésének és a faalapú építkezés előmozdításához minőségen alapuló közbeszerzési eljárásokra van szükség, amelyek során a fenntarthatóságra és az életciklusra vonatkozó kritériumokat vesznek figyelembe, valamint olyan megfelelő közbeszerzési eljárásokat kell választani, amelyek lehetővé teszik az innovatív megoldásokat.
Az EGSZB ezért a minőségen alapuló versenyre és az éghajlatbarát közbeszerzésre vonatkozó szigorúbb jogi kötelezettséget, valamint az ajánlatkérő szervek ennek megfelelő képzésére irányuló intézkedéseket szorgalmaz. 1.11.
Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy vegyenek részt az osztrák és a finn kormány Wood POP kezdeményezésében, amelynek célja, hogy nemzeti és regionális szinten mozgósítsa a faipari ágazat köz- és magánszereplőit, és támogassa a beruházások terén a fenntartható bioalapú megoldások és a faalapú értékláncok irányába történő elmozdulást.
2.
Általános megjegyzések 2.1.
A faalapú építkezés hagyománya több évszázadnyi innovációra tekint vissza.
A fenntartható anyagok használata beépült többek között az új európai Bauhaus (1) elképzeléseibe is. 2.2.
Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az innovatív, bioalapú, fenntartható és alacsony szén-dioxid-kibocsátású eljárás során előállított (építő)anyagok rendkívül fontosak a zöld átállás szempontjából.
A Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) épületekről szóló jelentése (2) szerint jelenleg az épületek a felelősek a globális szén-dioxid-kibocsátás 33 %-áért (2021).
E kibocsátás nagyrészt közvetlenül és közvetve az épületek üzemeltetéséhez kapcsolódik, ám 6,4 %-ban (2021) az építés és az építőanyagok gyártása során keletkezik.
Ebben nem szerepel a közlekedés, a bontás és az infrastruktúrák építése.
A közlekedésből származó kibocsátásokat a közlekedési ágazathoz rendelik hozzá.
Feltételezhető, hogy az építési munkákból származó tényleges kibocsátás nagyobb ennél.
Az Európai Bizottság adatai szerint az Unióban az épületekhez köthető az energiafogyasztás mintegy 40 %-a és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mintegy egyharmada.
Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenése főként a hőtechnikai felújításokra, a megújuló energiaforrások növekvő részarányára és a fűtési rendszerek felújítására vezethető vissza.
Ugyanakkor egyre nő az elsődleges lakóhelyek száma és az egy lakásra jutó hasznos alapterület. 2.3.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az erdők világszerte rendkívül fontosak az emberek élete szempontjából.
Az Európában élő 400 milliárd fa például Európa üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csaknem 9 %-át nyeli el.
Az EGSZB tisztában van azzal, hogy az erdőirtás hatalmas globális probléma, az EU-n belül viszont növekednek az erdészeti erőforrások.
1990 és 2020 között az erdőterület 9 %-kal, az európai erdőkben található faanyagok volumene pedig 50 %-kal nőtt (3).
Az EGSZB fenntartás nélkül támogatja az Európai Bizottságnak a globális probléma kezelésére irányuló valamennyi erőfeszítését, és hangsúlyozza, hogy továbbra is elő kell mozdítani azt, hogy az Unióban növekedjenek és egészségesek legyenek az erdők.
Az építőiparon belül a fafelhasználás arányának a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében történő növelését aktív és fenntartható erdőgazdálkodással kell előmozdítani az egész EU-ban, és nem szabad politikai jellegű korlátozásokkal akadályozni. 2.4.
Az EGSZB ezért leszögezi, hogy a faalapú építkezésben (mind a faszerkezetes, mind a tömörfából történő építésben) rejlő potenciál éghajlatvédelmi célú kiaknázásának elválaszthatatlanul össze kell kapcsolódnia a fenntartható erdőgazdálkodással.
Az osztrák CareforParis projekt (4) keretében, amelyben a Szövetségi Erdészeti Kutatóközpont (Bundesforschungszentrum für Wald – BFW), a bécsi Természeti Erőforrások és Élettudományok Egyeteme (Universität für Bodenkultur – BOKU), a Wood K plus és a Szövetségi Környezetvédelmi Ügynökség működött együtt, különböző erdőgazdálkodási forgatókönyveket készítettek és vizsgáltak meg.
A forgatókönyvek különböző éghajlatváltozási és alkalmazkodási stratégiákat vesznek alapul az osztrák erdők tekintetében, és 2150-ig mutatják a helyzet lehetséges alakulását.
Részletesebben elemezték az erdők és a faipari termékek szénlábnyomát, valamint a CO2-kibocsátásnak a faipari termékek használata révén történő elkerülését.
Az erdők növekedésének, a fafelhasználásnak és az üvegházhatásúgáz-kibo­
(1) (2) (3) (4)
HL C 275., 2022.7.18., 73. o.; HL C 155., 2021.4.30., 73. o.
Az IEA épületekről szóló 2022-es jelentése: https://www.iea.org/reports/buildings.
https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf.
Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B.F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G. 2020: Endbericht zum Projekt CareforParis (Végső jelentés a CareforParis projektről).
Klíma- és Energiaalap, Bécs.