2023.5.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 184/15
3.3.
Bár egyre inkább elismerik a fiatalok szerepét a fenntarthatóbb, befogadóbb és környezetbarátabb világ megteremtésében, és egy évet is kifejezetten nekik szenteltek, a gyakorlatban az az igazság, hogy a döntéshozó testületekben való aktív szerepvállalás továbbra is nehézkes a fiatalok számára. 3.4.
Az elmúlt években az éghajlatváltozás kérdésével kapcsolatos nagyfokú ifjúsági szerepvállalás ellenére egyre nagyobb elégedetlenséget és bizalomvesztést tapasztaltunk a fiatalok körében a politikai intézmények iránt, ami azt jelenti, hogy csökken a politikai pártokban való aktív részvételük, és egyre nő a politikai választásokon való távolmaradásuk, szavazóként és jelöltként egyaránt.
Ez veszélyezteti a demokratikus rendszert, és megnehezíti az előremutató stratégiák kidolgozását, amelyek különösen az éghajlatváltozás kihívásainak kezeléséhez szükségesek, és figyelembe veszik a sajátos nehézségeket és szükségleteket.
Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a fiatalok politikai és egyéb döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítását prioritásként kell kezelni, és minden lehetőséget meg kell ragadni annak érdekében, hogy az minden szinten megvalósítható és hatékony legyen. 3.5.
Kezdetben fontos lenne azonosítani a fiatalok teljeskörű részvételét gátló társadalmi, gazdasági és kulturális akadályokat, amelyek a fiatalok részvételi és képviseleti mechanizmusaival kapcsolatos tudatosság hiányából vagy az információkhoz való hozzáférés nehézségeiből is adódhatnak.
Egy másik hangsúlyozandó szempont, hogy a fiatalok manapság gyakran választják a szerepvállalás és a párbeszéd informális módjait a technológia és a közösségi média segítségével, amit kellően figyelembe kell venni, mivel egész generációkat képesek mozgósítani. 3.6.
A fenntarthatóság mélyen gyökerezik a fiatalok világról alkotott elképzeléseiben és döntéshozatali folyamataiban, de ennek része a magas szintű pragmatizmus is.
Az európai fiatalok millióinak érdekeit és érzékenységét képviselő ifjúsági szervezetek ezért fontos szerepet játszhatnak annak biztosításában, hogy a fiatalabb generáció ne csak az intézményekben és a civil társadalomban hallathassa hangját, hanem a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű döntéshozatali folyamatokhoz is érdemi és figyelembe vehető hozzájárulást tehessen (1). 3.7.
Az EGSZB hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy lehetőségeket teremtsenek a legreprezentatívabb ifjúsági szervezetek számára a szakpolitikai döntéshozatalban és a fenntarthatósággal kapcsolatos elképzelések kidolgozásában való részvételre, kezdve azokkal, amelyek a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő, valamint a peremterületeken és a vidéki területeken élő fiatalokat képviselik. 3.8.
Az ifjúsági szervezeteknek számos funkciójuk lehet, és döntő szerepet játszhatnak a környezettel és a fenntarthatósággal kapcsolatos projektek terjesztése és végrehajtása terén.
Az EGSZB ezért arra kéri az uniós intézményeket, hogy megfelelő, külön források formájában nyújtsanak strukturális pénzügyi támogatást ezeknek a szervezeteknek, hogy megfelelő feltételekkel rendelkezzenek a fiatalok zöld átállás iránti elkötelezettségének biztosításához és előmozdításához. 3.9.
A részvétel azonban önmagában nem elegendő.
Minden közpolitikának figyelembe kell vennie, milyen hatással lesz a fiatalokra és azok elvárásaira, beleértve a jövő generációit is.
Ezért az összes beruházás – köztük a zöld átálláshoz kapcsolódó beruházások – vonatkozásában előzetes, folyamatos és utólagos értékelést kell végezni annak érdekében, hogy – mutatók felhasználásával – biztosan meg lehessen állapítani, milyen gazdasági, politikai és társadalmi hatást gyakorolnak majd a fiatal generációkra. 3.10.
Az EGSZB arra ösztönzi az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan intézkedéseket és mechanizmusokat, amelyek biztosítják, hogy az ifjúsági perspektívát minden szakpolitikai területen szem előtt tartják, ugyanakkor teremtsenek teret a fiatalok számára ahhoz, hogy az uniós ifjúsági teszt (2) teljeskörű alkalmazása révén koherens és kompetenciaalapú hozzájárulást nyújthassanak az előttük álló kihívásokhoz. 3.11.
Mind bolygónk, mind tagállamaink fejlődéséhez szükség van a fiatalok szerepvállalásának növelésére a következő négy pillérre támaszkodva: a változási folyamatokban való részvétel; az aktív szerepvállalás lehetősége az egyéni és kollektív döntésekben való felelősségvállalás révén; a folyamatban lévő átalakulásokkal, valamint a zöld és digitális átállás elkerülhetetlen következményeivel kapcsolatos ismeretek bővítése; valamint a képzett beavatkozáshoz szükséges készségek fejlesztése.
4.
Zöld átállás az oktatásban és a munkaerőpiacon 4.1.
A 2023-as évet a készségek európai évének nyilvánították.
Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy az ebben az összefüggésben elfogadandó kezdeményezéseket és szakpolitikákat összekapcsolják a zöld átállás, a fenntartható fejlődés témájával és a gyorsan változó világban a fiatalok előtt álló kihívásokkal.
(1) (2)
Az EGSZB véleménye: A fiatalok strukturált részvétele az éghajlattal és a fenntarthatósággal kapcsolatban az uniós döntéshozatali folyamatban (HL C 429., 2020.12.11., 44. o.).
Az EGSZB véleménye: Uniós ifjúsági teszt (HL C 486., 2022.12.21., 46. o.).