C 184/8
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.25.
3.7.
A külső tevékenység szinte valamennyi területén javítani kell a fiatalokra vonatkozó adatgyűjtést.
Az ifjúsági cselekvési terv megvalósításakor összpontosítani kell erre a kihívásokkal teli területre, amint azt az ifjúságra vonatkozó nemzetközi adatoknak az Európai Bizottság által a közelmúltban végzett feltérképezése és hiányelemzése is elismerte.
Előfordulhat, hogy nehéz lesz elemekre bontani a megvalósítást és az eredményeket, valamint meghatározni, hogy egy adott program vagy kezdeményezés pontosan hogyan járul hozzá valamely eredményhez.
Ezért a fiatalokat érintő valamennyi beavatkozást longitudinális elemzésnek kell alávetni.
3.8.
Az EU-nak és összes intézményének együtt kell működnie az Egyesült Királysággal annak biztosítása érdekében, hogy az együttműködés és az interkulturális tanulás szelleme, valamint az Erasmus+ programból és minden más együttműködési formából származó rengeteg tapasztalat ne vesszen el az országban élő fiatalok és ifjúsági szervezetek számára.
Minden lehetőséget fel kell tárni az egyesült királyságbeli civil társadalmi szervezetekkel való kapcsolatok újjáépítésében rejlő potenciál optimális kiaknázására, valamint új kapcsolatok kialakítására és előmozdítására (6).
Vezetés és részvétel 3.9.
Az ifjúsági cselekvési terv jelentős mértékben összpontosít a vezető szerepre és a részvételre.
Ez üdvözlendő, és messzemenően összhangban áll a fiatalokkal való együttműködés bevált gyakorlataival.
Az EGSZB azonban úgy véli, hogy egy ilyen megközelítésnek az EU külső tevékenységeiben való további bevezetéséhez nagyon alapos és deliberatív jellegű megközelítésre lesz szükség.
Az erőteljes erőfeszítések ellenére még az EU-n és tagállamain belül is hosszú út áll előttünk a részvételi gyakorlat tekintetében.
A fiatalok vezetői képessége általában a támogató környezetben végzett jó, alulról szerveződő munkából ered.
Ezáltal kiemelkednek olyan fiatalok, akik fel tudnak szólalni, de úgy, hogy annak alapját a kortársaikkal való kapcsolatok és a helyi problémák – például a környezetvédelem, a közlekedés, az oktatás, a mentális egészség, a szociális segítségnyújtás stb. – terén szerzett tapasztalatok képezik.
Ezt a munkát gyakran civil társadalmi szervezetek segítik.
Reméljük, hogy a civil társadalomra, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó tematikus programok összpontosítani tudnak ezekre az igényekre.
3.10.
Ahhoz tehát, hogy ezen a területen megfelelő gyakorlat alakuljon ki, több kapcsolódó tényező együttes fennállására van szükség.
Az Erasmus+ program továbbra is arra törekszik, hogy előnyben részesítse a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat, ténylegesen elismerve, hogy egy vezető programnak még sok a tennivalója ezen a területen.
Az emberek közötti kapcsolatok és a mobilitás területén az adminisztratív szempontok – pl. a vízumok – döntő szerepet játszanak abban, hogy a résztvevők zökkenőmentesen szerezhessenek tapasztalatot, és e téren közös megközelítésre van szükség.
Ezek a kihívások nyilvánvalóan még nagyobbak, ha fejlődő országok, instabil államok vagy akár totalitárius országok vonatkozásában szembesülünk velük.
Végeredményben az összes előirányzott vezetői és részvételi munkának alulról szerveződő és közösségi alapú tapasztalatokra kell épülnie.
3.11.
Ügyelnünk kell arra, hogy ne fordítsuk meg a folyamatot úgy, hogy valódi alulról szerveződő húzóerő megléte nélkül először a „vezetőkkel” dolgozunk.
A finanszírozók és a nemzetközi nem kormányzati szervezetek nem tudnak ilyen vezető szerepet kreálni, ráadásul biztosítani kell minőségi helyi kapcsolatokat is.
Ezért átlátható kiválasztásra, nyílt és inkluzív módszerekre és biztosítékokra van szükség, hogy se valamely állam, se mások ne ejthessék foglyul a programot, különösen az instabil államokban.
A szerepvállalás, a részvétel és a vezetői készségek létfontosságúak, és meg­ közelítésünkkel olyan infrastruktúrát kell kiépítenünk, amelynek segítségével ez valósággá válik.
Az ifjúsági szervezetek és a civil társadalom hosszú távú támogatását előnyben kell részesíteni a rövid távú projektalapú megközelítésekkel szemben.
A fiatal vezetőkkel való együttműködés során stratégiákra is szükség van egy olyan folyamatosan változó csoport kezeléséhez, amely átmeneti jellegű, amely növekszik és fejlődik, és amelynek egy adott ponton – külső vagy belső indíttatásból – tovább kell lépnie.
3.12.
Érdemi támogatást kell nyújtani a helyben működő, alulról szerveződő szervezeteknek, hogy belülről fejlődhessenek, és helyi közösségeikben releváns szereplőkké válhassanak.
Reméljük, hogy a nemzetközi partnerséggel kapcsolatos ifjúsági véleményező testület (YSB) e tekintetben folytatott munkája, valamint a fejlesztéspolitikai fórum (PFD) keretében ifjúsági szervezetekkel folytatott párbeszéd platformja foglalkozni fog ezzel a kérdéssel.
Emellett a szakszervezeteknek és azok ifjúsági szervezeteinek nyújtott támogatás segíthet a fiatalok támogatásában és a demokratikus részvételre való ösztönzésében munkahelyükön.
Az országos ifjúsági tanácsok – feltéve, hogy függetlenek – jó szervezeti hátteret biztosíthatnak annak eldöntéséhez, hogy kivel érdemes együttműködni a partnerországokban, csakúgy mint az olyan kezdeményezések, mint a 6 legnagyobb ifjúsági szervezet globális ifjúsági mobilizációs kezdeményezése (7).
(6) (7)
Az EGSZB tájékoztató jelentése: Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépéséről szóló megállapodás és ezen belül az Írországról és Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv végrehajtása.
https://globalyouthmobilization.org/