C 184/112
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.25.
3.12 A műtrágyákat illetően az EGSZB úgy véli, hogy bár a vészhelyzeti intézkedéseket haladéktalanul meg kell hozni, hosszabb távú intézkedéseket is végre kell hajtani annak érdekében, hogy optimalizálódjon az európai mezőgazdaság importált ásványi műtrágyáktól való függősége, ugyanakkor csökkenjen Európában a műtrágyázás környezeti lábnyoma.
Az intézkedéseknek a következőkre irányulniuk: i. a teljes műtrágya-felhasználás optimalizálása a növényi tápanyag-felhasz­ nálás hatékonyságának növelésével, ami kisebb veszteséget eredményez; ii. a szintetikus műtrágya részleges helyettesítése újrahasznosított istállótrágya és az élelmiszerláncból származó egyéb hulladék nagyobb arányú felhasználásával; iii.
Európa műtrágya-önellátásának javítása.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság átalakulóban van, és az agroökológia és a konzervatív mezőgazdaság révén egyre jobb eredményeket fog elérni.
3.13 A növényi tápanyag-felhasználás hatékonyságának növelésére a műtrágyafogyasztás, valamint a vízbe és a levegőbe kerülő tápanyag miatti veszteség csökkentése érdekében van szükség.
Ez lehetővé teszi a műtrágya-felhasználás csökkentését, anélkül, hogy befolyásolná a termelési volument.
Ez jobb trágyázási gyakorlatokkal érhető el, beleértve a takarónövények használatát, a műtrágyák kiválasztását (előnyben részesítve például a nitrátalapú nitrogéntípusokat, valamint az ureáz-/nitrifikációgátlók használatát), a biostimulánsok használatát, valamint az optimalizált alkalmazást lehetővé tevő precíziós gazdálkodást (osztott alkalmazás, mérlegszámítás, talaj- és növényelemzés, növényszenzorok, döntéstámogató eszközök).
3.14 A növénynemesítés a tápanyag-felhasználás hatékonysága szempontjából is kulcsfontosságú, mivel a továb­ bfejlesztett fajták képesek ugyanannyi betakarított mennyiség mellett kevesebb tápanyagot – különösen nitrogént – felvenni.
E tekintetben az EGSZB úgy véli, hogy innovatív technológiákat és vetőmagokat kell kifejleszteni, hogy mindig lehessen megoldásokat biztosítani a meglévő eszközökre vonatkozó korlátozásokkal szembesülő mezőgazdasági termelők számára (8).
3.15 A tápanyagigényes növények, így a gabonafélék, az olajrepce és a cukorrépa helyettesítése alacsonyabb tápanyagigényű növényekkel, például napraforgóval (9) és hüvelyesekkel, olyan tendencia, amelyet a mezőgazdasági termelők 2021–2022 óta természetes módon alkalmaznak (10).
Ezzel azonban közpolitikai keretek között óvatosan kell bánni, mivel a hektáronkénti szárazanyag-hozamokat és fehérje-hozzájárulásokat tekintve egy ilyen lépés zavart okozhat a mezőgazdasági piacokon, és veszélyeztetheti az élelmezésbiztonságot.
3.16 Egy másik fontos középtávú célkitűzés az EU-ban az ásványi műtrágyák részleges helyettesítése istállótrágyából és egyéb szerves hulladékból származó, újrahasznosított szerves trágyával (11).
Ez előnyökkel jár a talaj számára (magasabb szervesanyag-tartalom) és az éghajlatra nézve (a szintetikus nitrogénműtrágya-gyártásból származó alacsonyabb kibocsátás), valamint csökkenti az importfüggőséget.
Az istállótrágyában rejlő lehetőségeket azonban nem szabad túlbecsülni, mivel e trágya nagy részét már újrahasznosítják, a rendelkezésre álló erőforrások földrajzilag korlátozottak (a trágyából strukturális többlettel rendelkező régiók), és jelentős mozgósítási, feldolgozási és szállítási költségekkel járnak.
Az emberi hulladékból származó tápanyagokat többnyire nem juttatják ki a mezőgazdasági talajokra, holott ezekben 2 milliárd kg nitrogénpotenciál rejlik (12).
Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kell az algákból és szennyvíziszapból történő tápanyag-visszanyerés és a biztonságos mezőgazdasági alkalmazás technikáinak fejlesztését is.
3.17 A nitrogénműtrágyák tekintetében az ammónia-előállítás alternatív, nem fosszilis módjainak előmozdítása rendkívül fontos hosszú távú célkitűzés, mivel ez csökkentené az EU gázfüggőségét és szénlábnyomát.
A megújuló hidrogénnek a víz elektrolízisével (amely maga is megújuló villamos energia felhasználásával megy végbe) történő előállítása kísérleti ipari szakaszban van, míg a mezőgazdasági melléktermékek és a szerves hulladék metanizálása egyaránt termelhet az ammónia előállításához szükséges biometánt, és szerves trágyaként használható fermentációs maradékot.
A fosszilis alapú ammónia jelenlegi magas piaci ára ellenére azonban a megújuló alternatívák messze nem versenyképesek, és időre, technológiai érettségre és esetleg jelentős állami támogatásra lesz szükségük ahhoz, hogy elérjék az ipari szintet.
3.18 Az EGSZB üdvözli a 2023-ban létrehozandó új műtrágyapiaci megfigyelőközpont bejelentését, valamint a műtrágyapiaci érdekeltekkel folytatott konzultációk szervezését az élelmezésbiztonsági válságokra való felkészültségre és reagálásra vonatkozó európai mechanizmus (EFSCM) szakértői csoportja keretében.
Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy az uniós műtrágyapiac nagyfokú átláthatósága csak a nitrogén-, foszfor- és káliumalapú műtrágyák reprezentatív belföldi piaci árainak rendszeres közzétételével, valamint a műtrágyafogyasztásra vonatkozó nyilvános statisztikák kidolgozásával garantálható.
(8) (9) (10) (11) (12)
HL C 194., 2022.5.12., 72. o.
A napraforgóval bevetett terület az EU-ban 750 000 hektárral nőtt, míg a gabonatermő terület 2022-ben ugyanilyen mértékben csökkent.
HL C 75., 2023.2.28., 88. o. https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farmingand-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report.
Becslések szerint egy ember évente több mint 4 kg nitrogént ürít ki a vizeletével (Viskari et al, 2018 https://www.frontiersin.org/ articles/10.3389/fsufs.2018.00032/full).