C 184/110
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.25.
2.
Bevezetés és háttér 2.1 A műtrágyák a növények növekedéséhez szükséges három alapvető tápanyagból állnak: nitrogén (N), foszfor (P) és kálium (K).
2.2 A műtrágyák a jelenlegi mezőgazdasági termelés nagy részének kulcsfontosságú elemei.
Elérhetőségük és megfizethetőségük alapvető szerepet játszik az élelmezésbiztonság terén.
2021 eleje óta globális ásványiműtrágya-válság alakult ki, amelyet kezdetben a Covid19-válság utáni fellendüléssel járó, megnövekedett kereslet váltott ki, és amely az Ukrajna elleni orosz invázió óta tovább súlyosbodott, mivel három jelentős globális műtrágya-beszállító – Oroszország, Belarusz és Ukrajna – részéről korlátozottabb lett az ellátás.
2.3 A műtrágyaválság különösen súlyosan érinti Európát, mivel i. az EU jelentős nettó műtrágyaimportőr; ii. az EU műtrágyapiacát a nitrogén és a foszfor tekintetében importvámok védik, amelyek a belföldi árakat a globális árak fölé hajtják; iii. az Oroszországból, Fehéroroszországból és Ukrajnából származó uniós műtrágya-behozatal, amely korábban az uniós behozatal 43 %-át tette ki, 2022 márciusa óta jelentősen csökkent, annak ellenére, hogy az EU hivatalosan nem tiltja az Oroszországból származó élelmiszer- és műtrágyaimportot.
2.4 A műtrágya belföldi ára rekordszintre emelkedett (az ásványi nitrogén ára 2022 novemberére a háromszorosára nőtt a 2021. januári árhoz képest).
A szűkös kínálattal és a késedelmes beszerzésekkel együtt ez azt eredményezte, hogy a 2022-es betakarításhoz kapcsolódóan jelentősen csökkent az uniós műtrágya-felhasználás (1), és több tagállamban 2023 tavaszán hiány léphet fel, ami a 2023-as betakarítást is érintheti.
2.5 Mindez az európai zöld megállapodás és az Európai Bizottság által 2020 májusában közzétett, „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia (2) összefüggésében történik, beleértve a javasolt uniós szintű célokat is, amelyek szerint lépéseket kell tenni „a tápanyagveszteség legalább 50 %-os csökkentése érdekében, biztosítva ugyanakkor, hogy a talaj termőképessége ne romoljon”, miáltal „2030-ig legalább 20 %-kal csökkenni fog a műtrágyahasználat”.
3.
Általános megjegyzések 3.1 Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a könnyen elérhető és megfizethető műtrágyák Európában és világszerte is elengedhetetlenek a mezőgazdasági termeléshez és az élelmezésbiztonsághoz.
A műtrágyahiány és a túl magas műtrágyaárak csökkentik a terméshozamot, veszélyeztetik az élelmiszertermelést, és az európai polgárok és az emberiség kárára hozzájárulnak az élelmiszerárak inflációjához.
3.2 A műtrágyapiac jelenlegi válsága különös veszélyt jelent az alacsony jövedelmű országokra, amelyeket súlyosan érint az élelmiszer-ellátás bizonytalansága.
Fenyegetést jelent Európában is, ahol a kiszolgáltatott csoportok már most is kihívásokkal néznek szembe az élelmiszerek megfizethetősége terén, és a műtrágyaválság a termés csökkenéséhez vezethet, és ezáltal hatással lehet a globális élelmezésbiztonságra, mivel az EU jelentős gabonatermelő és -exportőr.
3.3 Az EGSZB úgy véli, hogy a globális műtrágyahiány oka nemcsak a földgáz magas ára, hanem a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány és a logisztikai korlátok is.
Az EU-ban ezt tovább súlyosbítja a kontinens ásványiműtrágya-be­ hozataltól való nagyfokú függősége, az uniós importvámok és az ukrajnai háború.
Belső vészhelyzeti intézkedések 3.4 A magas műtrágyaárak ellenére úgy tűnik, hogy számos uniós nitrogénműtrágya-gyártó költség-versenyképességét befolyásolta a földgáz rendkívül magas európai ára, amely elérte az amerikai ár hétszeresét, szemben a 2021.
évi háromszoros árral.
A földgázhoz való kiemelt hozzáférés mellett földgázadagolás esetén, a meglévő termelési kapacitások maximális kihasználása céljából, eseti alapon hasznos lehet az EU nitrogéniparának egyedi támogatása, ahogy azt az állami támogatásokra vonatkozó, módosított ideiglenes uniós válságkeret lehetővé teszi.
E tekintetben gazdasági és társadalmi feltételességre van szükség a váratlan hatások elkerülése érdekében, mivel egyes műtrágyagyártóknak nőtt a nyeresége a műtrágyaválság következtében.
(1)
(2)
Az Európai Bizottság szerint „az aszály és a magas műtrágyaárak együttesen különösen a foszfor és a kálium alacsonyabb alkalmazási arányát eredményezték, [...] ami hozzájárult az alacsonyabb terméshozamokhoz”, valamint az EU 2022-es gabonatermésének 8 %-os visszaeséséhez 2021-hez képest.
Forrás: Short-term outlook for agricultural markets, (A mezőgazdasági piacok rövid távú kilátásai), Európai Bizottság, 2022.10.5.
COM(2020) 381 final, 2020.5.20.