C 184/96
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.25.
2.6 A decentralizált energiatermelés, -átvitel és -elosztás által jellemzett, valamint az otthonokban digitálisan ösz­ szekapcsolt eszközökkel rendelkező, egyre inkább digitalizált energiarendszerben növekszik a kémkedés, a kiberbűnözés és az energiafogyasztással összefüggő hardverhiba kockázata.
Az Európai Bizottság ezért jól összehangolt kiberbiztonsági intézkedéseket javasol a rendszer általános rezilienciájának megerősítése érdekében.
2.7 A cselekvési terv felvázolja, hogy ehhez egyaránt szükség van közép- és hosszú távú intézkedésekre, és egy irányítási keretre.
Az Európai Bizottság kifejti, hogy számos érdekelt közösséget, vállalkozást és nemzetközi partnert fog bevonni, és megjegyzi, hogy a korlátozott közfinanszírozást bölcsen kell felhasználni, és több magánberuházásra van szükség.
3.
Általános megjegyzések 3.1 Cselekvési tervében az Európai Bizottság helyesen foglalkozik azzal, hogy a digitális technológiákban hatalmas lehetőségek rejlenek a villamosenergia-rendszer rugalmasságának növelése terén.
Az EGSZB támogatja ezeket a célkitűzéseket, és üdvözli a cselekvési tervben javasolt intézkedések többségét.
Az EGSZB már egyértelművé tette az energetikai átalakulás és a digitális átállás közötti kapcsolatot, rámutatva a digitalizáció előnyeire az energiamegtakarítás, a kisebb energiaintenzitás és az energetikai infrastruktúra jobb kezelése tekintetében.
Bár a cselekvési terv optimista hozzáállása inspiráló, az Európai Bizottság hajlamos figyelmen kívül hagyni azt a tényt, hogy a fizikai valóság nagyon különbözik a digitalizációnak a cselekvési tervben említett felhasználási eseteitől.
3.2 Az EGSZB véleménye szerint az energiaágazat előtt álló fő kihívások a következők: Európa energiaforrásainak diverzifikálása, az energiaimporttól való függőség csökkentése, az integrált belső energiapiac biztosítása, az energia­ hatékonyság javítása, az energiahálózat gyors bővítése, az ellátásbiztonság szavatolása, a gazdaság dekarbonizációja, a kibocsátások csökkentése, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta energiatechnológiákkal, a megújuló energiaforrások részarányának növelése és tömeges elterjesztése az éghajlat-politikai célok elérése érdekében, az ehhez kapcsolódó kutatás és oktatás előmozdítása, az igazságos átmenet biztosítása és az energia szociális dimenziójának támogatása, például az energiaszegénység csökkentése.
Ennek alapja az energiarendszer digitalizációja, amely segíthet e nagy kihívások leküzdésében.
3.3 Bár mind a stratégiai megközelítés, mind a cselekvési terv konkrét intézkedései a helyes irányba mutatnak, az Európai Bizottság nem integrálja a cselekvési tervet az általános energiapolitikába.
A kizárólag a digitalizációra összpontosító és az általános keretet figyelmen kívül hagyó silószemlélet nem teremti meg azokat az előnyöket, amelyeket a cselekvési terv helyesen ismertet.
3.4 Az Európai Bizottság javaslata egy olyan ideális állapotot ábrázol, amely egy fejlett energiarendszerre (pl. átviteli és elosztóhálózatokra) épül, és digitalizálja azt.
Európában azonban először ki kell alakítani az átviteli és elosztóhálózatokat, mielőtt komplex digitális technológiákat fejleszthetnének.
Hiába digitalizáljuk, ha az intelligensen kezelt energia nem továbbítható az energiaátviteli hálózatokon keresztül.
Ezenkívül hatalmas mennyiségű energia vész el az átviteli és elosztóhálózatokon.
A nem felhasználható vagy továbbítható zöld villamos energia költsége, amelyet csökkenteni kell, még most is több mint 2 milliárd EUR-t tett ki az energiaválság előtt, az energiaválság idején pedig több mint 12 milliárd EUR-ra rúgott olyan nagy országokban, mint Németország.
Ez a gazdasági veszteség meg fog sokszorozódni, kivéve, ha a villamosenergia-hálózatokat és a rendszerrel kompatibilis tárolókapacitásokat gyorsan bővítik, és ezzel egyidejűleg jobb módokat találnak a villamos energia közvetlen helyszíni felhasználására.
Ezen a területen a digitalizáció szerepet játszhat e veszteségek azonosításában és az így keletkezett adatok hálózatfejlesztési célú felhasználásában.
3.5 Az igaz, hogy a hálózatok intelligenssé tételéhez jelentős beruházásokat kell végrehajtani az energetikai infrastruktúrában.
Az is igaz, hogy sok tagállam nem ösztönzi ezeket a beruházásokat, mivel szabályozásuk egyértelműen torzítja a tőkekiadásokat (CapEx), és a digitalizációba való beruházás elsősorban operatív kiadás (OpEx).
Nem lesz elegendő, ha csak koordinálják ezeket a beruházásokat, és nyomon követik azok előrehaladását.
Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (EU) 2019/944 irányelv 58. cikkének módosításába foglalja bele „a digitális villamosenergia-infrastruktúrába történő beruházások előmozdítása” mögött meghúzódó elképzeléseket, olyan szabályozási keretet biztosítva, amely hatékonyan ösztönzi a villamos­ energia-hálózatok digitalizálására irányuló beruházásokat.
3.6 Az Európai Bizottság helyesen mutat rá arra, hogy a digitális eszközök fontos szerepet játszanak a kollektív önellátási rendszerek és az energiaközösségek kialakításában.
Ebben segítséget nyújthat mind az iránymutatás, mind a tervezett kísérleti platform, de nem ezek a legfontosabb szempontok.
Több mint öt évvel a tiszta energiáról szóló csomag előterjesztése után mind az energiaközösségek, mind a kollektív önellátási rendszerek továbbra is csekély szerepet játszanak Európa energiarendszereiben.
Ennek fő okai sok esetben a jelentős bürokratikus akadályok, valamint az információhiány a fogyasztók és a termelők részéről.
Az Európai Bizottság eddig figyelmen kívül hagyta ezeket az akadályokat.
Az európaiak számára olyan ösztönzőket kell biztosítani, amelyek végül meggyőzik és arra motiválják őket, hogy digitalizálják az