C 184/94
HR
Službeni list Europske unije
25.5.2023.
ideje „promicanja ulaganja u digitalnu infrastrukturu za električnu energiju”, čime bi se zajamčio regulatorni okvir kojim se djelotvorno potiču ulaganja u digitalizaciju elektroenergetskih mreža.
Istodobno je potrebno razviti tržišta fleksibilnosti kako bi fleksibilna potrošnja, proizvodnja i prozumerizam koji se temelje na digitalnim tehnologijama postali privlačni.
1.5.
Više od šest godina nakon predstavljanja Paketa za čistu energiju, i energetske zajednice i kolektivni sustavi potrošnje vlastite energije i dalje imaju malu ulogu u europskim energetskim sustavima.
Europska komisija dosad je zanemarivala postojanje prepreka tim oblicima stvaranja i potrošnje energije.
Europljanima se moraju pružati poticaji koji će ih naposljetku uvjeriti i motivirati da se odluče za digitalizaciju svih svojih aktivnosti povezanih s energijom.
U mnogim je slučajevima potrebno jasno zakonsko i administrativno pravo.
EGSO poziva Komisiju i države članice da osmisle odgovarajuće inicijative, uključujući izravnu potporu kojom bi se energetskim zajednicama i kolektivnim prozumentima omogućilo da ostvare sav svoj potencijal, na temelju čega ti oblici proizvodnje i potrošnje moraju postati ključan dio sustava, prije svega u pogledu sigurnosti opskrbe.
U protivnom digitalni alati neće donijeti promjenu.
1.6.
EGSO ponavlja da, uz ispravan pristup, klimatski neutralna decentralizirana i digitalizirana struktura opskrbe energijom može imati značajne pozitivne učinke na zapošljavanje i gospodarstvo, a osobito na regionalna gospodarstva (2).
U aktualnoj krizi Europskoj uniji potreban je opći pristup energetskoj politici u okviru kojeg bi se specifična pitanja koja se odnose na energiju i klimu povezivala s ciljevima socijalne politike i regionalne kohezijske politike.
1.7.
Međutim, EGSO napominje da politika promjene može biti uspješna samo ako se uzimaju u obzir različite društvene dinamike prisutne u tranziciji i ako se u vezi s njima nešto poduzima uz pomoć strategija i mjera u okviru te politike.
Trebali bismo ojačati ulogu aktivnih potrošača u digitalizaciji i poticati ih da upotrebljavaju što više pametnih rješenja, i na to im dati pravo, što može doprinijeti poboljšanju učinkovitosti i uspješnosti unutarnjeg energetskog tržišta.
Pritom treba voditi računa o operatorima distribucijskih sustava kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe.
Relevantni instrumenti moraju biti prilagođeni korisnicima i mora se paziti na ranjive skupine i osobe s invaliditetom.
Stoga je neophodna politika za pravednu tranziciju i aktivno političko upravljanje promjenama.
Ako se u provedbi zanemari socijalna dimenzija, postoji opasnost od toga da transformacija neće biti uspješna zbog otpora javnosti.
1.8.
Kad je riječ o budućem osmišljavanju energetskih sustava i infrastruktura, EGSO je u više navrata naglasio potrebu za aktivnim uključivanjem svih potrošača u razvoj pametnih energetskih sustava i za uvođenjem poticaja za sudjelovanje civilnog društva u energetskoj tranziciji.
Povezivanje lokalnih i regionalnih inovatora, koje Komisija spominje u točki 7.3., vrlo je važno.
Kolektivnim djelovanjem, kao što je suradnja između pametnih gradova i zajednica, mogu se uspostaviti najbolja i cjenovno najpristupačnija rješenja za određenu regiju.
1.9.
Digitalne i energetske politike EU-a već usmjeravaju digitalizaciju energije jer se pitanja kao što su interoperabilnost podataka, sigurnost opskrbe i kibersigurnost, privatnost i zaštita potrošača ne mogu prepustiti samo tržištu, a njihova pravilna provedba od velike je važnosti.
U tom kontekstu EGSO ističe da je potrebno na sve načine spriječiti povredu privatnosti i zlouporabu podataka.
To se ne odnosi samo na tehničke mjere predostrožnosti već i na odgovornost i praćenje tog podatkovnog prostora od strane državnih tijela koja podliježu političkom i demokratskom nadzoru.
Istodobno se posebna pozornost mora posvetiti zaštiti podataka o ključnoj infrastrukturi.
1.10.
Komisija u svojoj komunikaciji ističe da je od ključne važnosti zajamčiti da digitalizacija ne oslabi okvir za zaštitu potrošača koji već postoji na unutarnjem tržištu električne energije.
EGSO to prima na znanje i dodaje da je nužno prilagoditi i poboljšati prava potrošača na tržištu energije.
Potrošači ne smiju biti stavljeni u nepovoljan položaj i ne smiju im se naplaćivati prekomjerni iznosi.
Trebaju imati koristi od digitalnih alata koji, ako se pravilno razviju, mogu doprinijeti povećanju zaštite potrošača.
1.11.
Za sve je inicijative važno da potrošači imaju pametno brojilo u svojem kućanstvu.
To i dalje nije slučaj u brojnim državama članicama, zbog čega je potrebno hitno uložiti veće napore u šire uvođenje pametnih brojila kao temeljni preduvjet za većinu digitalnih rješenja u energetskom sektoru, prvenstveno kad je riječ o opskrbi električnom energijom i, u manjoj mjeri, opskrbi plinom.
Države članice koje još nisu u potpunosti uvele pametna brojila moraju ubrzati taj postupak i povećati svoje nacionalne ciljeve u tom pogledu.
Međunarodni podaci pokazuju da je uvođenje pametnih brojila najdjelotvornije kada su za njih odgovorni mrežni operatori.
Pametna brojila trebala bi se smatrati sastavnim dijelom elektroenergetske mreže.
(2)
SL C 367, 10.10.2018., str.
1.