25.5.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 184/25
1.6.
Upotrebom drva u građevinskom sektoru jačaju se izgledi za antiseizmičko ponašanje drva koje se manifestiralo u određenim slučajevima, kao što je potres koji je 1964. pogodio Aljasku.
EGSO smatra da bi stanovništvo područja sklonih potresima trebalo poticati na upotrebu drva kao građevinskog materijala.
2.
Opće napomene 2.1.
Ovo mišljenje nastavlja se na opće napomene uz mišljenje TEN/794 o temi „Drvna gradnja za smanjenje emisija CO2 u građevinskom sektoru”.
2.2.
Budući da je građevinski sektor značajan izvor emisija stakleničkih plinova, važan je čimbenik štetnog utjecaja na klimu.
Emisije uglavnom nastaju zbog upotrebe fosilnih goriva za proizvodnju toplinske i električne energije u zgradama te za proizvodnju građevinskih materijala.
Velika je potreba za mjerama smanjenja emisija stakleničkih plinova u građevinskom sektoru, na primjer upotrebom obnovljivih izvora energije, poboljšanjem energetske učinkovitosti zgrada i uporabom održivih građevinskih materijala (3).
2.3.
EGSO naglašava sljedeće: Kako bi se povećala važnost održivo proizvedenog drva kao građevinskog materijala u građevinskoj industriji, potrebno je istaknuti nužnost održivog gospodarenja šumama za proizvodnju drvne sirovine.
Održivo gospodarenje šumama odnosi se na upravljanje i uporabu šuma na ekološki, ekonomičan i socijalno održiv način.
To znači da se šume čuvaju i za ovu, ali i za buduće generacije te da se prirodni resursi odgovorno upotrebljavaju.
Važan sastavni dio održivog gospodarenja šumama očuvanje je biološke raznolikosti i usluga ekosustava.
Važno je smanjiti i osjetljivost šuma na prirodne nepogode kao što su šumski požari i najezda insekata.
2.4.
S tehničkog stajališta, za drvnu gradnju potrebno je znatno manje takozvane sive energije nego za druge građevinske materijale kao što je beton.
Siva energija odnosi se na energiju koja se upotrebljava za proizvodnju, prijevoz, skladištenje i recikliranje proizvoda.
Smanjenje sive energije znači da se za te procese upotrebljava manje energije, što dovodi do smanjenja emisija CO2 i do održive upotrebe energije.
Smanjenje sive energije može isto tako pridonijeti povećanju konkurentnosti poduzeća.
2.5.
EGSO napominje da zakonska regulativa ponekad koči razvoj drvne gradnje ograničavanjem upotrebe drva kao građevinskog materijala ili propisivanjem određenih propisa i normi koje je u drvnoj gradnji teško ili skupo primijeniti.
Primjer toga jest ograničenje visine zgrada s drvenom konstrukcijom u nekim zemljama.
To može ograničiti mogućnosti drvne gradnje i onemogućiti razvoj inovativnih drvenih konstrukcija.
U području protupožarne zaštite zgrada nije prihvatljivo da drvo podliježe drugačijim pravilima o učinkovitosti u odnosu na ostale materijale.
EGSO se zalaže za ujednačavanje pravila na europskoj razini, bez obzira na materijal.
2.6.
Drvna gradnja može znatno doprinijeti kružnijem gospodarstvu, a posebno postizanju cilja jačanja biogospodarstva, kako je utvrđeno u relevantnim politikama EU-a.
U tom je pogledu potrebno dodatno razviti područja primjene i svojstva materijala drva i proizvoda na bazi drva.
Ključnu ulogu u tom procesu ima prije svega mogućnost recikliranja proizvoda od drva.
Međutim, kombinacija drva s drugim materijalima također će postati sve važnija.
Promicanje istraživačke suradnje u području svojstava materijala i kompozitnih materijala koje je usklađeno i podupirano na europskoj razini može u tom pogledu imati važnu ulogu i poticati inovacije.
2.7.
Preobrazba naših industrija prema konceptu industrije 5.0 koji je i društveno utemeljen ima snažnu tehničku stranu.
Digitalizacija (informacijsko modeliranje zgrada, engl.
Building-Information-Modeling), robotizacija i upotreba programa strojnog učenja (umjetna inteligencija) preobrazit će cijeli lanac vrijednosti, od šumarstva do izgradnje, održavanja i recikliranja.
Za to je potreban pravni okvir u pogledu općih zahtjeva za proizvode, zahtjeva za građevne proizvode i normizacije.
Te je zahtjeve potrebno koordinirati u području drvne gradnje.
U skladu sa socijalnim ciljevima postavljenima za industriju 5.0 tehnološki razvoj i koncepti organizacije rada trebali bi slijediti antropocentričan pristup tehnološkom dizajnu.
Također će biti važno sustavno razmatrati moguće pozitivne ili negativne učinke na zdravo radno i životno okruženje od prvog koraka tehnološkog razvoja.
(3)
Vidjeti Kreislaufwirtschaft für die Dekarbonisierung des EU-Bausektors – Modellierung ausgewählter Stoffströme und Treibhausgasemissionen (Kružno gospodarstvo za dekarbonizaciju građevinskog sektora u EU-u – modeliranje odabranih tokova materijala i emisija stakleničkih plinova), Meta Thurid Lotz, Andrea Herbst, Matthias Rehfeldt.