25.5.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 184/19
1.9.
EGSO nužnim smatra prijenos znanja i iskustva predviđen u okviru Akademije novog europskog Bauhausa kao i odgovarajuće prilike za trajno obrazovanje i osposobljavanje na nacionalnoj razini.
Usavršavanje i osposobljavanje u području novih održivih građevinskih metoda i materijala potrebni su svim sudionicima u postupku gradnje: projektantima, arhitektima, inženjerima, tehničarima, IT stručnjacima i građevinskim radnicima.
1.10.
Prema mišljenju EGSO-a, postupci javne nabave koji se temelje na kvaliteti uz razmatranje kriterija održivosti i životnog ciklusa kao i odabir primjerenih postupaka javne nabave koji dopuštaju inovativna rješenja preduvjet su za postizanje klimatskih ciljeva i promicanje drvne gradnje.
EGSO stoga zahtijeva snažniju pravnu obvezu u pogledu kvalitetnog tržišnog natjecanja i klimatski prihvatljive javne nabave kao i provedbu mjera za odgovarajuće usavršavanje javnih naručitelja.
1.11.
EGSO poziva države članice da sudjeluju u inicijativi Wood POP austrijske i finske vlade, čiji je cilj mobilizirati javne i privatne dionike iz drvnog sektora na nacionalnoj i regionalnoj razini i poduprijeti preusmjeravanje ulaganja na održiva rješenja na biološkoj osnovi i lance vrijednosti utemeljene na drvu.
2.
Opće napomene 2.1.
Tradicija drvne gradnje obuhvaća višestoljetnu povijest inovacija.
Uporaba održivih materijala među ostalim se zagovara u idejama novog europskog Bauhausa (1).
2.2.
EGSO se slaže sa stajalištem Komisije da inovativni i održivi (građevinski) materijali na biološkoj osnovi, proizvedeni uz niske emisije CO2, imaju presudnu važnost u kontekstu zelene tranzicije.
Prema izvješću Međunarodne agencije za energiju (IEA) o zgradama (2), 33 % globalnih emisija CO2 (2021.) proizlazi iz zgrada.
Većina ih se izravno i neizravno odnosi na upravljanje zgradama, no 6,4 % (2021.) posljedica je gradnje i proizvodnje građevinskog materijala.
Nisu uzeti u obzir prijevoz, rušenje i infrastrukturni objekti.
Emisije nastale iz prijevoza pripisuju se prometnom sektoru.
Može se pretpostaviti da su stvarne emisije iz gradnje veće.
Prema podacima Komisije zgrade uzrokuju oko 40 % potrošnje energije i trećinu emisija stakleničkih plinova u EU-u.
Smanjenje emisija stakleničkih plinova postiže se prije svega mjerama u području energetske obnove, povećanjem udjela obnovljivih izvora energije i obnovom sustava grijanja.
S druge strane, broj primarnih prebivališta raste i stambeni prostori sve su veći.
2.3.
EGSO ističe golemu važnost šuma za sve ljude na svijetu.
Na primjer, 400 milijardi stabala u Europi apsorbira gotovo 9 % europskih emisija stakleničkih plinova.
EGSO je svjestan da je krčenje šuma veliki globalni problem, no navodi da se šumski resursi u Europi povećavaju.
Od 1990. do 2020. šumska područja povećala su se za 9 %, a drvni obujam u europskim šumama za 50 % (3).
EGSO u potpunosti podupire sva nastojanja Europske komisije da se taj globalni problem riješi te ističe da se u Uniji i dalje mora poticati rast zdravih šuma.
Povećanje uporabe drva u građevinarstvu radi smanjenja emisija ugljika trebalo bi promicati u okviru aktivnog i održivog gospodarenja šumama u cijelom EU-u, a ne sprečavati ograničavajućim politikama.
2.4.
EGSO stoga smatra da iskorištavanje potencijala drvne gradnje (i masivne i nemasivne) za djelovanje u području klime mora biti neodvojivo povezano s održivim gospodarenjem šumama.
U okviru austrijskog projekta CareforParis (4), na kojem surađuju Savezni istraživački centar za šume (Bundesforschungszentrum für Wald – BFW), Sveučilište za prirodne resurse (Universität für Bodenkultur – BOKU), organizacija Wood K Plus i Savezna agencija za okoliš (Umweltbundesamt), izrađeno je i ispitano nekoliko scenarija za gospodarenje šumama.
Scenariji se temelje na različitim klimatskim promjenama i strategijama prilagodbe za austrijske šume i obuhvaćaju mogući razvoj događaja do 2150.
Podrobnije su analizirani ugljični učinak šuma i drvnih proizvoda i emisije CO2 koje se mogu izbjeći uporabom drvnih proizvoda.
Rast šuma, uporaba drva i izbjegavanje emisija stakleničkih plinova zahvaljujući drvnim proizvodima zajednički utječu na
(1) (2) (3) (4)
SL C 275, 18.7.2022., str. 73., SL C 155, 30.4.2021., str. 73.
IEA (2022.), Buildings – Sectorial overview (Zgrade – pregled po sektorima), na poveznici: https://www.iea.org/reports/buildings.
https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf.
Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B.F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G. (2020.): Endbericht zum Projekt CareforParis (Završno izvješće o projektu CareforParis), Fond za klimatsku i energetsku politiku u Beču.