C 184/96
HR
Službeni list Europske unije
25.5.2023.
2.6.
U sve digitaliziranijem energetskom sustavu s decentraliziranom proizvodnjom, prijenosom i distribucijom energije te sve više digitalno povezanih uređaja u kućanstvima raste rizik od špijunaže, kiberkriminaliteta i kvarova hardvera povezanih s potrošnjom energije.
Stoga Komisija predlaže dobro koordinirane mjere kibersigurnosti za jačanje sveukupne otpornosti sustava.
2.7.
Akcijskim planom utvrđeno je da je za ostvarenje tih ciljeva potrebno srednjoročno i dugoročno djelovanje, kao i okvir upravljanja.
Komisija objašnjava da će to uključivati brojne zajednice dionika, poduzeća i međunarodne partnere, vještiju uporabu ograničenih javnih sredstava i više privatnih ulaganja.
3.
Opće napomene 3.1.
Komisija u svojem akcijskom planu ispravno ukazuje na golemi potencijal digitalnih tehnologija za povećanje fleksibilnosti elektroenergetskog sustava.
EGSO podržava te ciljeve i pozdravlja većinu mjera predloženih u akcijskom planu.
Konkretno, već je jasno istaknuo povezanost energetske tranzicije i digitalne transformacije i naglasio prednosti koje digitalizacija donosi u pogledu uštede energije, smanjenog energetskog intenziteta i boljeg upravljanja energetskom infrastrukturom.
Međutim, iako je optimizam koji se osjeća u akcijskom planu inspirativan, Komisija često zanemaruje činjenicu da se stvarno stanje uvelike razlikuje od primjera uporabe digitalizacije koji su navedeni u akcijskom planu.
3.2.
EGSO smatra da su glavni izazovi s kojima se suočava energetski sektor sljedeći: diversifikacija europskih izvora energije, smanjenje ovisnosti o uvozu energije, osiguravanje integriranog unutarnjeg energetskog tržišta, poboljšanje energetske učinkovitosti, brzo širenje energetske mreže, jamčenje sigurnosti opskrbe, dekarbonizacija gospodarstva, smanjenje emisija, prelazak na niskougljično gospodarstvo s niskougljičnim tehnologijama koje koriste čistu energiju, povećanje proizvodnje i masovno širenje obnovljive energije radi ispunjavanja klimatskih ciljeva, promicanje s time povezanog istraživanja i obrazovanja, osiguravanje pravedne tranzicije i pružanje potpore socijalnoj dimenziji energetike, kao što je smanjenje energetskog siromaštva.
Digitalizacija energetskog sustava osnova je za sve to i može pomoći u suočavanju s tim glavnim izazovima.
3.3.
Iako strateški pristup i konkretne mjere akcijskog plana predstavljaju korak u pravom smjeru, Komisija ne uspijeva akcijski plan uključiti u opću energetsku politiku.
Izolirani pristup koji je usmjeren samo na digitalizaciju i kojim se zanemaruje opći okvir neće rezultirati prednostima koje su u akcijskom planu dobro objašnjene.
3.4.
Prijedlog Komisije iznosi sliku idealnog stanja koje se temelji na dobro razvijenom energetskom sustavu (odnosno prijenosnim i distribucijskim mrežama) i digitalizira ga.
Međutim, prije no što se može razviti složena digitalna tehnologija, u Europi se moraju razviti prijenosne i distribucijske mreže.
Digitalizacija je uzaludna ako se energija kojom se pametno upravlja ne može prenositi putem mreža za prijenos energije.
Nadalje, u prijenosnim i distribucijskim mrežama rasipaju se goleme količine energije.
Prije energetske krize vrijednost zelene električne energije koja se ne može iskoristiti ili prenijeti i koja se mora ograničiti iznosila je više od 2 milijarde eura, a tijekom energetske krize u velikim zemljama kao što je Njemačka popela se na više od 12 milijardi eura.
Taj ekonomski gubitak višestruko će se povećati ako ne dođe do brzog proširenja elektroenergetskih mreža i kapaciteta za pohranu kompatibilnih sa sustavom i ako se istovremeno ne pronađu bolji načini za uporabu električne energije izravno na lokaciji.
Digitalizacija u tom području može imati ulogu u utvrđivanju gubitaka i korištenju tako dobivenih podataka za razvoj mreže.
3.5.
Istina je da je za ostvarenje pametnih mreža potrebno značajno ulaganje u energetsku infrastrukturu.
Također je istina da brojne države članice ne pružaju poticaje za takva ulaganja jer njihovi propisi pokazuju jasnu pristranost prema kapitalnim rashodima („CapEx”), dok ulaganja u digitalizaciju većinom predstavljaju operativne rashode („OpEx”).
Koordiniranje i praćenje takvih ulaganja i povezanog napretka neće biti dovoljni.
EGSO poziva Europsku komisiju da u izmjenu članka 58.
Direktive (EU) 2019/944 o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije uključi ideje „promicanja ulaganja u digitalnu infrastrukturu za električnu energiju”, čime bi se zajamčio regulatorni okvir kojim se učinkovito potiču ulaganja u digitalizaciju elektroenergetskih mreža.
3.6.
Europska komisija ispravno ističe da digitalni alati imaju važnu ulogu u razvoju kolektivnih sustava potrošnje vlastite energije i energetskih zajednica.
Smjernice i planirana platforma za eksperimentiranje mogu pomoći, ali nisu najvažniji čimbenici.
Više od pet godina nakon predstavljanja Paketa za čistu energiju kako energetske zajednice tako i kolektivni sustavi potrošnje vlastite energije i dalje imaju malu ulogu u europskim energetskim sustavima.
U brojnim su slučajevima glavni razlozi za to značajne birokratske prepreke i manjak informacija s kojima raspolažu potrošači i proizvođači.
Europska komisija dosad je zanemarivala postojanje tih prepreka.
Europljanima se moraju pružati poticaji koji