FI
C 184/66
Euroopan unionin virallinen lehti
25.5.2023
— eurooppalainen ohjausjakso, joka tarjoaa puitteet politiikan koordinointitoimien asianmukaiselle seurannalle neuvoston sosiaalisen suojelun komitean vertailuanalyysikehyksen pohjalta — neuvoston päätelmät vuodelta 2020 vähimmäistoimeentuloturvan vahvistamisesta covid-19-pandemian aikana ja sen jälkeen, joissa jäsenvaltioita kehotetaan tarkistamaan kansallisia vähimmäistoimeentulojärjestelmiään (3) — työllisyyden suuntaviivat 2022. 3.
Yleistä 3.1 Köyhyys on moniulotteista, ja sitä esiintyy kaikilla elämänaloilla.
Köyhyys on osoitus siitä, että resurssit ja mahdollisuudet eivät ole jakautuneet oikeudenmukaisella ja tasapuolisella tavalla.
Vähimmäistoimeentulojärjestelmä onkin välttämätön, muttei yksinään riittävä edellytys ihmisarvoiselle elämälle ja ulospääsylle köyhyydestä.
Köyhyys ja muut sosiaalisen epäoikeudenmukaisuuden muodot ovat yhteydessä toisiinsa.
Sukupuoleen ja rotuun perustuva eriarvoisuus lisää köyhyysriskiä, ja köyhyys lisää puolestaan vaaraa syrjäytymisestä ja syrjinnästä, jotka ilmenevät erityisesti terveyden ja koulutuksen alalla sekä altistumisessa taloudelliselle riippuvuudelle ja väkivallalle.
3.2 ETSK suhtautuu myönteisesti suosituksen sisältöön, erityisesti vähimmäistoimeentulon riittävyyttä ja saatavuutta koskevien realististen ja riittävien perusteiden käyttöönottoon, sen lakisääteiseen takaamiseen, raportointijärjestelmään ja siihen, että Euroopan komissio tunnustaa edelleen EU-tason aktiivisen sosiaalipolitiikan ja EU:ssa köyhyyden torjumiseksi toteutettavien lisätoimien tarpeen.
Suositus on askel kohti Euroopan sosiaalisten oikeuksien periaatetta 14, jonka mukaan ”jokaisella, jolla ei ole riittäviä varoja, on oikeus riittäviin vähimmäistoimeentuloetuuksiin, joilla varmistetaan ihmisarvoinen elämä kaikissa elämän vaiheissa”.
3.3 Venäjän hyökättyä laittomasti ja julmasti Ukrainaan neuvoston on entistä haasteellisempaa päästä poliittiseen yhteisymmärrykseen, kun energianhinnat ovat nousseet jyrkästi ja inflaatioaste on korkealla, millä on vaikutuksia kotitalouksille, erityisesti pienituloisille perheille.
Globalisaation, digitaalisen ja vihreän siirtymän ja väestörakenteen muutoksen kaltaisten megatrendien vuoksi Euroopan työmarkkinoilla on käynnissä huomattavia siirtymiä.
Vähimmäistoi­ meentulojärjestelmillä on keskeinen rooli tuen ja kannustimien tarjoamisessa ihmisten integroimiseksi (uudelleen) työmarkkinoille.
3.4 Riittävää vähimmäistoimeentuloa varten tarvitaan oikeuksiin perustuva, kattava toimintamalli, jossa ketään ei jätetä jälkeen, joka perustuu avoimiin ja syrjimättömiin vaatimuksiin ja jota mitataan tarkkaan tehokkuuden varmistamiseksi.
Osallistavan yhteiskunnan olisi palveltava kaikkia yhteiskunnan aloja, ja jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön vankat mekanismit vähimmäistoimeentulon ja sen käyttöasteen seuraamiseksi ilman lisäviivytyksiä.
3.5 Tehokkailla vähimmäistoimeentulojärjestelmillä voidaan taata ihmisoikeuksien kunnioittaminen, turvata ihmis­ arvoinen elämä, auttaa ihmisiä pysymään aktiivisina ja osallisina yhteiskuntaan sekä auttaa heitä löytämään pysyvää ja laadukasta työtä.
ETSK korostaa myös vähimmäistoimeentulojärjestelmien merkitystä Euroopan itsenäisille ammatinhar­ joittajille, joilla olisi oltava täysi oikeus samoihin tukiin ja etuuksiin kuin muillakin ryhmillä.
3.6 Köyhyyden ja tuloerojen torjuminen on tärkeää paitsi oikeudenmukaisuuden takia myös talouskasvun tukemiseksi.
Kuten OECD:n raportissa vuodelta 2021 (4) todetaan, hyvin suunnitelluilla veropolitiikoilla voidaan tukea osallistavaa ja kestävää kasvua ja puuttua tulojen ja varallisuuden jakautumiseen.
Osallistavan kasvun tavoitteena olisi tässä oltava kasvun hyötyjen oikeudenmukainen jakaminen ja työmarkkinoiden osallistavuuden edistäminen.
Samassa yhteydessä olisi myös otettava huomioon vähimmäistoimeentulojärjestelmien yleinen vakauttava vaikutus talouteen.
3.7 Vähimmäistoimeentulojärjestelmien olisi oltava osa kansallisia köyhyyden torjuntastrategioita toimenpiteineen, joilla tähdätään oikeudenmukaiseen palkkaan ja ihmisarvoiseen työhön, kohtuuhintaisiin ja laadukkaisiin peruspalveluihin, perussosiaaliturvan ja riittävän toimeentulotuen saatavuuteen, henkilökeskeisiin sosiaalipalveluihin ja aktiivista osallisuutta edistäviin toimintapolitiikkoihin.
3.8 ETSK korostaa tavoitetta ottaa käyttöön Euroopan laajuinen menettely, jota tuetaan Euroopan tason analyysillä, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita määrittelemään vähimmäistoimeentulon riittävyys asianmukaisella menetelmällä, esimerkiksi yhteisesti sovitulla (pienituloisuusastetta mittaavalla) EU:n köyhyysriski-indikaattorilla, joka on 60 prosenttia tasoitetuista käytettävissä olevista tuloista ja/tai joka perustuu viitebudjettiin (muun muassa elintarvikkeet, asuminen, vesi, sähkö, lämmitys, televiestintä, terveys, liikenne, vapaa-aika ja kulttuuri).
(3)
(4)
ETSK on käsitellyt vähimmäistoimeentuloa lausunnoissaan: Eurooppalainen puitedirektiivi vähimmäistulosta (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1); Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan (Euroopan parlamentin / neuvoston pyytämä valmisteleva lausunto), kohdat 1.6 ja 3.3.7 (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159); Eurooppalainen vähimmäistulo ja köyhyysindikaattorit (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 170, 5.6.2014, s. 23).
Tax and fiscal policies after the COVID-19 crisis, OECD, 2021.