25.5.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 184/3
7. toistaa olevansa halukas yhdessä laajemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja EU:n toimielinten kanssa toimimaan sillanrakentajana eli käymään keskustelua EU-hankkeesta kansalaisten ja myös niiden kanssa, jotka eivät kannata unionia, heidän asuinyhteisöissään, alueillaan, kunnissa ja kaupungeissa.
Onkin ehdottoman tärkeää, että luodaan mahdollisuuksia julkiseen keskusteluun osallistumiseen ja edistetään osallistavia toimintatapoja kaikilla tasoilla.
8. kehottaa komissiota tekemään tarvittavat järjestelyt organisaatiossaan kansalaisvuoropuhelusta vastaavien yhteys­ henkilöiden nimeämiseksi.
Komission olisi myös yhdessä jäsenvaltioiden kanssa pyrittävä vahvistamaan kansalaisvuoro­ puhelun rakenteita ja tukemaan EU:n varoin niiden perustamista sinne, missä niitä ei vielä ole.
Tämä lisäisi tietoisuutta kansalaisvuoropuhelusta ja parantaisi sen laatua ja auttaisi näin komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin hyvin toimivan kansalaisvuoropuhelun antia poliittisessa päätöksenteossa.
Kansalaisvuoropuhelua voitaisiin myös tehostaa määrittämällä ja jakamalla parhaita käytänteitä tutkimus- ja seurantatyön pohjalta.
9. korostaa tässä yhteydessä, että nuorten ja nuorisojärjestöjen osallistuminen on erityisen tärkeää, jotta ensimmäistä kertaa äänestävät ja nuoret äänestäjät saadaan lähtemään liikkeelle.
Täyden edustavuuden saavuttamiseksi on tuettava ratkaisuja, joilla luodaan edellytykset laajalle osallistumiselle ja turvataan yhdenvertaiset mahdollisuudet tältä osin.
On löydettävä keinot tavoittaa ne, jotka ovat kauimpana päätöksentekokeskuksista, ja käydä keskustelua heidän kanssaan.
Osallistumisen lisääminen paikallistasolla vaikuttaa välttämättömältä.
10. kehottaa lisäksi Euroopan parlamenttia, Eurooppa-neuvostoa ja jäsenvaltioita muuttamaan kiireellisesti vuoden 1976 vaalisäädöstä yleisiä, suoria ja salaisia vaaleja koskevien periaatteiden selkiyttämiseksi.
Näin voitaisiin panna kaikkialla EU:ssa täytäntöön säännöt, joilla taattaisiin äänioikeudet vammaisille henkilöille.
Edellä esitettyjen suositusten pohjalta ja Euroopan tulevaisuuskonferenssin mukaisesti ETSK 11. pitää Euroopan komission kanssa hiljattain (27. lokakuuta 2022) allekirjoitettua yhteistyöpöytäkirjaa uudistettuna poliittisena sitoumuksena osallistua EU:n poliittisen asialistan laadintaan ja edistää osaltaan unionin tärkeimpiä päämääriä, tavoitteita (1) ja pyrkimyksiä eli sellaista Euroopan unionia, joka on kilpailukykyinen, taloudellisesti menestyvä, sosiaalisesti osallistava ja ympäristön kannalta kestäväpohjainen ja jossa varmistetaan, että ilmastoneutraaliuteen siirtyminen, digitalisaatio ja väestörakenteen muutos tapahtuvat sosiaalisesti tasapuolisella tavalla ja oikeudenmukaisesti ja että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja vuoteen 2030 ulottuva digitaalinen vuosikymmen hyödyttävät kaikkia eurooppalaisia.
Euroopan unionin on myös käytettävä ohjenuoranaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja kilpailukykyohjelmaa eli poliittisia etenemissuunnitelmia, joissa huolehditaan siitä, että kukaan ei jää jälkeen.
12. on valmis – ja oikeutetummassa asemassa nyt kuin koskaan aiemmin – koordinoimaan keskitetysti kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista, myös tulevia kansalaispaneeleja.
Tällaisen koordinointikeskuksen tehtävänä olisi moninkertaistaa Euroopan komission ja muiden toimielinten järjestämien kansalaiskuulemisten vaikutukset ja kerätä järjestelmällisesti palautetta Euroopan järjestäytyneeltä kansalaisyhteiskunnalta kaikista EU:n poliittisella asialistalla olevista painopisteistä ja tärkeistä poliittisista linjauksista.
Näin parannettaisiin suuren yleisön luottamusta EU-hankkeeseen ja EU:n toimielimiin antamalla kansalaisille todellinen rooli julkisessa päätöksenteossa.
ETSK ohjaisi, valvoisi, suunnittelisi, järjestäisi, toteuttaisi ja helpottaisi keskusteluprosesseja ulkopuolisten asiantuntijoiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien avustuksella.
Tämä tarjous perustuu erityisesti Euroopan tulevaisuuskonferenssin 9. toukokuuta 2022 antamaan loppuraporttiin, jossa nimenomaan vaaditaan ”vahvist[amaan] ETSK:n institutionaalista roolia ja lisä [ämään] sen vaikutusmahdollisuuksia osallistavan demokratian edistäjänä ja takaajana, kuten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kansalaispaneelien kanssa käytävässä jäsennellyssä vuoropuhelussa”.
ETSK:n oma-aloitteisissa lausunnoissa ja komission pyytämissä valmistelevissa lausunnoissa esitettyjen suositusten noudattamista olisi tämän mukaisesti tarkasteltava tilanteen mukaan uudelleen EU:n toimintapolitiikkoja arvioimalla.
13. katsoo, että kansalaispaneeleissa ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemisissa voitaisiin käsitellä EU:n asialistaa, esimerkiksi komission työohjelman valmistelua, tai ne voitaisiin yhdistää tärkeimpien lainsäädäntöaloitteiden käsittelyvaiheisiin.
Kansalaisten panos olisi hyödyllisintä lainsäädännön valmisteluvaiheessa, sillä tällöin voitaisiin keskustella ja esittää suosituksia ennen keskeisten (säädös)ehdotusten antamista.
Kansalaispaneelien ja kansalaisyh­ teiskunnan organisaatioiden kuulemiset voitaisiin näin ollen järjestää ETSK:n yhdessä EU:n toimielinten kanssa laatiman vuotuisen etenemissuunnitelman ja aikataulun mukaisesti.
Myös Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston sekä ETSK:n itse oma-aloitteisesti esittämät tai sen kumppaniorganisaation eli Euroopan alueiden komitean aloitteesta esitetyt erityispyynnöt voitaisiin ottaa huomioon.
14. toistaa, että jakso voisi alkaa aina unionin tilaa koskevasta puheesta ja aiejulistuksesta niin, että lähtökohtana olisi Euroopan komission seuraavan vuoden työohjelma.
Kuulemisia järjestettäisiin seuraavan vuoden alkupuoliskolla.
(1)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artikla.