C 184/22
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
25.5.2023
3.11 ETSK korostaa uuden eurooppalaisen Bauhausin merkitystä laadukkaiden ilmastoystävällisten rakennusmateriaa­ lien edistämisessä ja siten puurakentamisen kannalta.
Tällä hetkellä puun osuus rakennusmateriaaleista EU:ssa on vain 3 prosenttia, joten kaikkia puurakentamisen mahdollisuuksia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ei ole läheskään hyödynnetty.
ETSK katsookin, että uuden eurooppalaisen Bauhausin puitteissa vaihtoehtoisten rakennusmateriaalien tutkimiselle, kehittämiselle ja innovoinnille annettava tuki on tärkeä tekijä tämän potentiaalin hyödyntämisessä.
3.12 Monissa tapauksissa rakennusalan toimijat eivät tunne vielä kaikkialla riittävästi puun käyttömahdollisuuksia.
Puutteelliset tiedot johtavat usein puun vähäiseen käyttöön.
ETSK katsookin, että NEB Academy -hankkeen puitteissa suunniteltu taitotiedon siirto Euroopassa on erittäin tärkeää, ja korostaa samalla tarvetta varmistaa, että asianmukaisia koulutus- ja jatkokoulutusmoduuleja tarjotaan riittävässä määrin myös kansallisella tasolla.
Uusien kestävien rakennusmenetelmien ja -materiaalien käyttöä koskevaa koulutusta tarvitaan kaikille rakennusprosessiin osallistuville työntekijäryhmille: suunnittelijoille, arkkitehdeille, insinööreille, teknikoille, tietotekniikan asiantuntijoille ja rakennustyön­ tekijöille.
Vihreä siirtymä voidaan saavuttaa vain asianmukaisesti koulutettujen ihmisten avulla.
3.13 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan puunjalostusteollisuuden liiton (CEI-Bois) ja Euroopan rakennus- ja puutyöntekijöiden liiton (EFBWW) johtamaan yhteiseen eurooppalaiseen sosiaalihankkeeseen RESILIENTWOOD, jonka tavoitteena on laatia suosituksia ja suuntaviivoja yrityksille, ammatilliselle koulutukselle ja viranomaisille nuorten houkuttelemiseksi EU:n puuteollisuuteen, tekniikan muutoksiin mukautumiseksi ja työntekijöiden jatkokouluttamiseksi.
3.14 ETSK pitää tärkeänä julkaista teknisiä tietoja, jotta voidaan tarjota puurakentamisen uusinta kehitystasoa kaikille sidosryhmille ja asettaa rakennus- ja rakennenormeja puurakentamisen helpottamiseksi.
3.15 Rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi on EU:n tärkein rakennusalaa koskeva säädös.
Siinä edellytetään, että EU:n jäsenvaltiot määrittävät rakennusten suoritustasot, suunnittelevat strategisesti rakennuskannan hiilestä irtautumista pitkän aikavälin peruskorjausstrategioiden avulla ja toteuttavat lisätoimenpiteitä.
Rakennusten energiatehokkuusdirektiivi on näin ollen ilmeinen poliittinen väline, jolla voidaan asettaa vaatimuksia ja antaa selkeitä kimmokkeita hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle rakennusten elinkaaren aikana.
3.16 Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin säännökset on sovitettava yhteen ilmastoneutraaliustavoit­ teiden kanssa, ja niissä on yksilöitävä tärkeimmät ja kiireellisimmät toimenpiteet, jotka on toteutettava vuoteen 2050 mennessä.
Vaikka on tärkeää parantaa rakennusten energiatehokkuutta, ilman selkeää käsitystä rakennusten integroidusta hiilijalanjäljestä vaarana on, että toimenpiteet eivät ole optimaalisia.
3.17 ETSK suhtautuu myönteisesti keväällä 2022 ehdotettuun kestävien tuotteiden ekologista suunnittelua koskevaan asetukseen, joka on tärkeä askel kohti vihreämpiä ja kiertotalouteen perustuvia tuotteita.
Esimerkiksi tuotteiden ympäristöja ilmastojalanjäljen pienentämistä koskevien vähimmäisvaatimusten asettamista voidaan ongelmitta soveltaa myös puurakentamiseen ja luoda näin taloudellisia innovointimahdollisuuksia, vaikka puurakentaminen ei tällä hetkellä sisälly asetukseen.
3.18 Rakennusalan pakollinen hiilen elinkaariraportointi helpottaa tiedonkeruuta ja vertailuanalyysiä ja antaa rakennusalalle mahdollisuuden kehittää tarvittavia valmiuksia ja osaamista.
Elinkaarenaikaisia hiilidioksidipäästöjä koskevat sitovat vähimmäisnormit on otettava käyttöön, ja niitä on ajan mittaan tiukennettava.
ETSK kehottaa Euroopan komissiota kehittämään hiilisertifiointijärjestelmän, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon puutuotteiden rooli päästöjen kompensoimisessa.
3.19 ETSK kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan täysimääräisesti Itävallan ja Suomen hallitusten uuteen woodPoP-a­ loitteeseen, jolla edistetään puuaiheista poliittista vuoropuhelua, jonka tavoitteena on saada puualan keskeiset julkiset ja yksityiset toimijat liikkeelle kansallisella ja alueellisella tasolla samalla kun tuetaan investointien uudelleensuuntaamista kestäviin biopohjaisiin ratkaisuihin ja puupohjaisiin arvoketjuihin.