FI
25.5.2023
Euroopan unionin virallinen lehti
C 184/19
1.9 ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää siirtää taitotietoa, kuten on tarkoitus tehdä NEB Academy -hankkeen avulla, ja tarjota asianmukaista koulutusta kansallisella tasolla.
Uusien kestävien rakennusmenetelmien ja -materiaalien käyttöä koskevaa koulutusta tarvitaan kaikille rakennusprosessin osapuolille: suunnittelijoille, arkkitehdeille, insinööreille, teknikoille, tietotekniikan asiantuntijoille ja rakennustyöntekijöille.
1.10 ETSK katsoo, että ilmastotavoitteiden saavuttamisen ja puurakentamisen edistämisen edellytyksenä ovat laatuun perustuvat hankintamenettelyt, joissa otetaan huomioon kestävyys- ja elinkaarikriteerit, sekä sellaisten asianmukaisten hankintamenettelyjen valinta, jotka mahdollistavat innovatiiviset ratkaisut.
ETSK kehottaakin vahvistamaan laatukilpailua ja ilmastoystävällisiä julkisia hankintoja koskevaa oikeudellista velvoitetta sekä toteuttamaan toimenpiteitä hankintaviran­ omaisten kouluttamiseksi.
1.11 ETSK kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan Itävallan ja Suomen hallitusten woodPoP-aloitteeseen, jolla pyritään mobilisoimaan puualan julkisia ja yksityisiä toimijoita kansallisella ja alueellisella tasolla ja tukemaan investointien uudelleensuuntaamista kestäviin biopohjaisiin ratkaisuihin ja puupohjaisiin arvoketjuihin.
2.
Yleistä 2.1 Puurakentamisperinne nojautuu vuosisatojen mittaiseen innovaatiohistoriaan.
Kestävien materiaalien käyttö on mm. sisällytetty uuden eurooppalaisen Bauhausin (1) ideoihin.
2.2 ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että innovatiiviset, biopohjaiset, kestävät ja vähähiiliset (rakennus) materiaalit ovat erittäin tärkeitä vihreän siirtymän kannalta.
Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) rakennusraportin (2) mukaan rakennusten osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on tällä hetkellä 33 prosenttia (2021).
Suurin osa liittyy suoraan ja välillisesti rakennusten toimintaan, mutta 6,4 prosenttia (2021) johtuu rakentamisesta ja rakennusmateriaalien tuotannosta.
Tähän ei ole sisällytetty kuljetuksia, purkua ja infrastruktuurin rakentamista.
Kuljetuspäästöt lasketaan liikennepäästöihin.
Voidaan olettaa, että rakentamisen todelliset päästöt ovat suurempia.
Komission mukaan rakennusten osuus EU:n energiankulutuksesta on noin 40 prosenttia ja kasvihuonekaasupäästöistä noin kolmannes.
Kasvihuonekaa­ supäästöjen väheneminen johtuu pääasiassa lämpöperuskorjaustoimenpiteistä, uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämisestä ja lämmitysjärjestelmien uudistamisesta.
Vakituisia asuntoja on kuitenkin yhä enemmän, ja asuntokohtainen asuinpinta-ala on yhä suurempi.
2.3 ETSK korostaa metsien valtavaa merkitystä ihmisten elämän kannalta kaikkialla maailmassa.
Esimerkiksi Euroopan 400 miljardia puuta sitovat lähes 9 prosenttia Euroopan kasvihuonekaasupäästöistä.
ETSK on tietoinen siitä, että metsäkato on valtava maailmanlaajuinen ongelma, mutta EU:ssa metsävarat ovat kasvussa.
Vuosina 1990–2020 metsäala kasvoi 9 prosenttia ja puun määrä Euroopan metsissä 50 prosenttia (3).
ETSK antaa täyden tukensa Euroopan komission pyrkimyksille puuttua maailmanlaajuiseen ongelmaan ja korostaa tarvetta jatkaa terveiden ja kasvavien metsien edistämistä unionissa.
Puun osuuden lisäämistä rakentamisessa hiilipäästöjen vähentämiseksi tulisi edistää aktiivisella ja kestävällä metsänhoidolla koko EU:ssa, eikä sitä saa estää poliittisin rajoituksin.
2.4 ETSK toteaakin, että (sekä massiivisen että muun) puurakentamisen potentiaalin hyödyntäminen ilmastonsuojelussa on kytkettävä erottamattomasti kestävään metsänhoitoon.
Itävaltalaisessa CareforParis-hankkeessa (4), joka toteutettiin liittovaltion metsätutkimuskeskuksen (BFW), luonnonvarojen ja biotieteiden yliopiston (BOKU), Wood K Plus -tutkimuslaitoksen ja liittovaltion ympäristöviraston yhteistyönä, laadittiin ja analysoitiin erilaisia metsänhoitoskenaarioita.
Skenaarioissa tarkasteltiin erilaisia ilmastonmuutosoletuksia ja laadittiin sopeutumisstrategioita Itävallan metsille sekä esitettiin mahdollisia kehityssuuntia vuoteen 2150 saakka.
Hankkeessa analysoitiin tarkemmin metsien ja puutuotteiden hiilijalanjälkeä ja hiilidioksidipäästöjen välttämistä puutuotteiden käytön avulla.
Metsien kasvun, puunkäytön ja puutuotteilla vältettyjen kasvihuonekaasupäästöjen yhdistelmä johtaa positiiviseen kasvihuonekaasutaseeseen.
Euroopan
(1) (2) (3) (4)
EUVL C 275, 18.7.2022, s.
73, EUVL C 155, 30.4.2021, s. 73.
IEA:n rakennusraportti (2022): https://www.iea.org/reports/buildings https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B. F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G., 2020: Endbericht zum Projekt CareforParis.
Klima- und Energiefonds Wien.