25.5.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 184/15
3.3 Huolimatta nuorille omistetusta teemavuodesta ja siitä, että nuorten rooli kestävämmän, osallistavamman ja vihreämmän maailman rakentamisessa tunnustetaan yhä yleisemmin, on selvää, että todellisuudessa nuoret kokevat aktiivisen osallistumisen päätöksentekoelimiin edelleen vaikeaksi.
3.4 Olemme viime vuosina nuorten laajasta ilmastoaktivismista huolimatta havainneet myös, että nuorten tyytymättömyys poliittisia instituutioita kohtaan on lisääntynyt ja luottamus niihin on heikentynyt, minkä seurauksena nuorten aktiivinen osallistuminen poliittisiin puolueisiin on vähentynyt.
He myös jättävät yhä useammin osallistumatta poliittisiin vaaleihin niin äänestäjinä kuin ehdokkaina.
Tämä on uhka demokraattiselle järjestelmälle ja haittaa sellaisten tulevaisuuteen suuntautuvien politiikkojen kehittämistä, joilla pystytään vastaamaan erilaisiin herkkyystekijöihin ja tarpeisiin – alkaen politiikoista, joita tarvitaan ilmastosiirtymän haasteisiin vastaamiseksi.
ETSK katsookin, että nuorten osallistumista politiikkaan ja muihin päätöksentekoprosesseihin olisi edistettävä ensisijaisen tärkeänä asiana ja tutkimalla kaikki keinot, joilla tämä olisi mahdollista toteuttaa kaikilla tasoilla.
3.5 Aluksi olisi tärkeää tunnistaa ja poistaa nuorten täysipainoista osallistumista haittaavat sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuuriset esteet, joiden taustalla voi olla myös tietämättömyys nuorten osallistumis- ja edustusmekanismeista tai vaikeus saada niistä tietoa.
Nykynuorten käyttämät uudet, usein epäviralliset tavat osallistua ja käydä vuoropuhelua ovat toinen huomionarvoinen seikka.
Nämä monesti uutta teknologiaa ja sosiaalista mediaa hyödyntävät tavat tulisi ottaa asianmukaisesti huomioon, sillä ne pystyvät mobilisoimaan kokonaisia sukupolvia.
3.6 Kestävyysajattelu sisältyy kiinteästi nuorten näkemykseen maailmasta ja heidän päätöksentekoprosesseihinsa, mutta hyvin käytännönläheisellä tavalla.
Nuorisojärjestöillä, jotka edustavat miljoonien nuorten etuja ja tuntoja Euroopassa, voi siksi olla tärkeä rooli sen varmistamisessa, että nuoremmalla sukupolvella on paitsi sananvaltaa instituutioissa ja kansalaisyhteiskunnassa myös mahdollisuus antaa mielekäs ja asiantunteva panos päätöksentekoprosessiin niin paikallisella, alueellisella ja kansallisella kuin Euroopan tasolla (1).
3.7 ETSK korostaakin, että on tärkeää luoda kaikille edustavimmiksi katsottaville nuorisojärjestöille mahdollisuuksia osallistua päätöksentekoon ja kestävää kehitystä koskevien ideoiden kehittämiseen, alkaen kaikkein heikoimmassa asemassa olevia sekä syrjäisimmillä ja maaseutualueilla asuvia nuoria edustavista järjestöistä.
3.8 Nuorisojärjestöt voivat täyttää monia tehtäviä, ja niillä voi olla ratkaiseva rooli ympäristöön ja kestävyyteen liittyvien hankkeiden toteuttamisessa ja niistä tiedottamisessa.
ETSK kehottaa EU:n toimielimiä osoittamaan näille yhdistyksille rakenteellista rahoitustukea tarkoitusta varten varatuista riittävistä resursseista, jotta nuorisojärjestöillä on asianmukaiset edellytykset varmistaa nuorten osallistuminen vihreään siirtymään ja kehittää sitä.
3.9 Pelkkä osallistuminen ei kuitenkaan riitä.
Kaikissa julkisissa politiikoissa on otettava huomioon niiden vaikutus nuoriin ja heidän odotuksiinsa, tulevien sukupolvien odotukset mukaan lukien.
Kaikkia investointeja, myös vihreään siirtymään liittyviä investointeja, on arvioitava sekä ennalta ja jälkikäteen että jatkuvalta pohjalta, jotta indikaattoreiden avulla voidaan varmuudella määrittää, mitä taloudellisia, poliittisia ja sosiaalisia vaikutuksia niillä on nuoriin sukupolviin.
3.10 ETSK kannustaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä ja mekanismeja, joilla varmistetaan, että nuorisonäkökulma otetaan huomioon kaikilla politiikanaloilla.
Samalla tulee avata nuorille mahdollisuus antaa johdonmukaisesti kompetenssiin perustuva panos kohtaamiensa haasteiden ratkaisemiseen ottamalla EU-tason nuorisotesti käyttöön kaikilta osin (2).
3.11 Sekä planeettamme että EU:n jäsenvaltioiden kehityksen edistämiseksi on tarpeen vahvistaa nuorten vaikutus­ mahdollisuuksia neljässä pilarissa: osallistuminen muutosprosesseihin; mahdollisuus toimia aktiivisesti vastuunkantajina yksilöllisissä ja kollektiivisissa valinnoissa; tietämyksen parantaminen meneillään olevista muutoksista ja vihreän ja digitaalisen siirtymän väistämättömistä seurauksista; sekä esteettömän osallistumisen mahdollistava taitojen kehittäminen.
4.
Vihreä siirtymä koulutusalalla ja työmarkkinoilla 4.1 Vuosi 2023 on julistettu Euroopan osaamisen teemavuodeksi.
ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että tässä yhteydessä hyväksyttävät aloitteet ja politiikat nivotaan vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen ja että niissä otetaan huomioon haasteet, joita nuoret kohtaavat nopeasti muuttuvassa maailmassa.
(1) (2)
ETSK:n lausunto ”Kohti nuorten järjestelmällistä osallistamista ilmastoa ja kestävää kehitystä koskevaan EU:n päätöksentekoon” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 44).
ETSK:n lausunto ”EU-tason nuorisotesti” (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 46).