C 184/8
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
25.5.2023
3.7 Nuoria koskevan tiedon keruuta on parannettava lähes kaikilla ulkosuhdetoiminnan aloilla.
Nuorisotoimintasuun­ nitelman käyttöönotossa on keskityttävä tähän haasteeseen, kuten todetaan Euroopan komission hiljattain toteuttamassa nuorisoa koskevien kansainvälisten tietojen kartoitus- ja puuteanalyysissä.
Tuotosten ja tulosten eritteleminen ja kunkin ohjelman tai aloitteen tarkan vaikutuksen määrittäminen voi olla vaikeaa.
Sen vuoksi kaikki nuoriin kohdistuvat toimet edellyttävätkin pitkittäistutkimuksia.
3.8 EU:n ja kaikkien unionin toimielinten olisi tehtävä yhteistyötä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sen varmistamiseksi, että yhteistyöhenki ja kulttuurienvälinen oppiminen sekä Erasmus+-ohjelmasta saadut kokemukset ja kaikki muut yhteistyömuodot ovat jatkossakin Yhdistyneen kuningaskunnan nuorten ja nuorisojärjestöjen ulottuvilla.
On pyrittävä kaikin tavoin jälleen mahdollisimman hyviin suhteisiin Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa unohtamatta myöskään uusien suhteiden solmimista ja edistämistä (6).
Johtajuus ja osallistuminen 3.9 Nuorisotoimintasuunnitelmassa annetaan huomattavasti painoarvoa johtajuudelle ja osallistumiselle.
Tämä on tervetullutta ja vastaa pitkälti nuorten kanssa tehtävän työn parhaita käytänteitä.
ETSK katsoo kuitenkin, että tarvitaan erittäin syväluotaava ja keskusteleva lähestymistapa, jotta tällaisia toimintalinjauksia voidaan toteuttaa EU:n ulkosuhde­ toiminnassa.
EU:ssa ja sen jäsenvaltioissakin on vahvoista ponnisteluista huolimatta vielä pitkä matka osallistaviin toimintatapoihin.
Nuorten johtajuus edellyttää yleensä hyvää ruohonjuuritason pohjatyötä ja kannustavaa ympäristöä.
Sen ansiosta nuoret uskaltavat ilmaista itseään, säilyttäen kuitenkin läheiset sidokset vertaisryhmiinsä ja hyödyntäen kokemustaan paikallisista kysymyksistä, kuten ympäristöstä, liikenteestä, koulutuksesta, mielenterveydestä, sosiaaliavusta ja monista muista asioista.
Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat usein mukana luomassa tähän edellytyksiä.
Komitea toivoo, että kansalaisyhteiskuntaa, ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevissa temaattisissa ohjelmissa voidaan keskittyä näihin tarpeisiin.
3.10 Hyvien käytänteiden muodostuminen tälle alalle edellyttää näin ollen useita muitakin tekijöitä.
Erasmus+-ohjelmassa etsitään edelleen keinoja sellaisten nuorten saavuttamiseksi ensisijaisesti, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ja tosiasiallisesti tunnustetaan, että tällaisellakin alan johtavalla ohjelmalla on vielä paljon tehtävää tämän suhteen.
Kun on kyse ihmisten välisestä kanssakäymisestä ja liikkuvuudesta, viisumien kaltaisilla hallinnollisilla näkökohdilla on ratkaiseva merkitys sen varmistamisessa, että kokemus on osallistujille sujuva, ja tähän tarvitaan yhteinen lähestymistapa.
Näiden tavoitteiden soveltaminen kehitysmaihin, epävakaisiin valtioihin tai jopa totalitaarisiin maihin nostaa haastetasoa selvästi.
Kaiken kaavaillun johtajuus- ja osallistamistyön on viime kädessä perustuttava ruohonjuuritason pohjatyöhön ja yhteisölähtöisiin kokemuksiin.
3.11 On varottava kääntämästä prosessia nurinpäin ja aloittamasta työskentelyä ”johtajien” kanssa, jos todellista ruohonjuuritason tukea ei ole.
Rahoittajat ja kansainväliset kansalaisjärjestöt eivät voi luoda tällaista johtajuutta, vaan tarvitaan laadukkaat yhteydet ruohonjuuritasolle.
Läpinäkyvä valinta, avoimet ja osallistavat menetelmät ja suojatoimet ovatkin tarpeen valtioiden ja muiden tahojen väliintulon estämiseksi erityisesti epävakaissa valtioissa.
Sitoutuminen, osallistuminen ja johtajuustaidot ovat ratkaisevan tärkeitä, ja niiden mahdollistamiseksi on pyrittävä luomaan tarvittavat rakenteet.
Nuorisojärjestöille ja kansalaisyhteiskunnalle annettava pitkän aikavälin tuki on asetettava etusijalle lyhyen aikavälin hankelähtöisiin lähestymistapoihin nähden.
Nuorten johtajuuteen sitoutumiseksi tarvitaan myös strategioita, jotta voidaan käsitellä tätä jatkuvasti muuttuvaa ryhmää, joka muuttuu, kasvaa ja kehittyy ja jossakin vaiheessa haluaa siirtyä eteenpäin tai joutuu siirtymään eteenpäin.
3.12 Kenttätasolla työskenteleville ruohonjuuritason järjestöille olisi annettava mielekästä tukea, niin että ne voivat kehittyä sisäisesti ja saada vaikutusvaltaa paikallisyhteisöissään.
Komitea toivoo, että tätä aihetta käsitellään kansainvälisiä kumppanuuksia käsittelevän nuorten yhteyslautakunnan työssä ja kehitysyhteistyön politiikkafoorumiin kuuluvalla nuorisojärjestöjen kanssa käytävän vuoropuhelun foorumilla.
Myös ammattiliittojen ja ammattiliittojen nuoriso-osastojen tukeminen voi auttaa kannustamaan ja tukemaan nuoria demokraattisessa työpaikkaosallistumisessa.
Kansalliset nuorisovaltuustot voivat soveltua rakenteeksi, jossa päätetään, kenen kanssa yhteistyötä kumppanimaissa tehdään, edellyttäen, että tahot ovat riippumattomia.
Tähän voivat soveltua myös sellaiset aloitteet kuin Big 6 -nuorisojärjestöjen Global Youth Mobilisation -hanke (7).
(6) (7)
ETSK:n tiedonanto aiheesta ”EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimuksen täytäntöönpano, Irlantia ja Pohjois-Irlantia koskeva pöytäkirja mukaan lukien”.
https://globalyouthmobilization.org/