C 184/96
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
25.5.2023
2.6 Yhä digitaalisemmassa energiajärjestelmässä, jossa energian tuotanto, siirto ja jakelu on hajautettua ja kodeissa on yhä enemmän verkkoon yhdistettyjä digitaalisia laitteita, on entistä suurempi vakoilun, kyberrikollisuuden ja energian­ kulutukseen liittyvien laitteistohäiriöiden riski.
Komissio ehdottaakin hyvin koordinoituja kyberturvallisuustoimenpiteitä, joilla on tarkoitus vahvistaa järjestelmän yleistä häiriönsietokykyä.
2.7 Toimintasuunnitelmassa todetaan, että tähän tarvitaan sekä keskipitkän aikavälin että pitkän aikavälin toimia ja jäsenneltyä hallinnointia.
Komissio kertoo, että mukaan tulee useita sidosryhmäyhteisöjä, yrityksiä ja kansainvälisiä kumppaneita, ja huomauttaa, että rajallista julkista rahoitusta on käytettävä taitavasti ja että yksityisiä investointeja tarvitaan lisää.
3.
Yleistä 3.1 Komissio käsittelee esittämässään toimintasuunnitelmassa oikeutetusti digitaaliteknologian tarjoamia valtavia mahdollisuuksia joustavoittaa sähköjärjestelmää.
ETSK kannattaa näitä tavoitteita ja suhtautuu myönteisesti useimpiin toimintasuunnitelmassa ehdotettuihin toimenpiteisiin.
ETSK on erityisesti tehnyt jo selväksi, että energiasiirtymä ja digitaalinen siirtymä ovat yhteydessä toisiinsa, ja korostanut digitalisaatiosta energiansäästöjen, energiaintensiteetin pienenemisen ja energiainfrastruktuurin paremman hallinnan muodossa saatavia hyötyjä.
Toimintasuunnitelman optimistinen asenne on innostava, mutta komissio tuntuu sivuuttavan sen, että fyysinen todellisuus on hyvin erilainen kuin toimintasuunnitelmassa mainitut digitalisaatioon liittyvät käyttötapaukset.
3.2 ETSK pitää energia-alan suurimpina haasteina seuraavia: Euroopan energialähteiden monipuolistaminen, riippuvuuden vähentäminen energiantuonnista, yhdentyneiden energian sisämarkkinoiden turvaaminen, energiatehokkuu­ den parantaminen, energiaverkkojen nopea laajentaminen, toimitusvarmuuden turvaaminen, hiilivapaaseen talouteen pyrkiminen, päästöjen vähentäminen, siirtyminen vähähiiliseen talouteen vähähiilisen ja puhtaan energiateknologian avulla, uusiutuvan energian käytön lisääminen ja huomattava laajentaminen ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi, alan tutkimuksen ja koulutuksen edistäminen, siirtymän oikeudenmukaisuuden varmistaminen ja energian sosiaalisen ulottuvuuden, esimerkiksi energiaköyhyyden vähentämisen, tukeminen.
Energiajärjestelmän digitalisointi muodostaa perustan, joka voi auttaa vastaamaan kaikkiin näihin keskeisiin haasteisiin.
3.3 Vaikka sekä strateginen lähestymistapa että toimintasuunnitelman konkreettiset toimenpiteet ovat oikeansuuntaisia, komissio ei ole onnistunut nivomaan toimintasuunnitelmaa yleiseen energiapolitiikkaan.
Keskittymällä lokeromaisesti ainoastaan digitalisaatioon jättäen yleinen kehys huomiotta ei saada aikaan toimintasuunnitelmassa asianmukaisesti selitettyjä hyötyjä.
3.4 Komission ehdotuksessa maalataan kuva ihannetilanteesta, jossa energiajärjestelmä (esim. siirto- ja jakeluverkko) on pitkälle kehittynyt ja se digitalisoidaan.
Euroopassa on kuitenkin ensin kehitettävä siirto- ja jakeluverkkoja ennen kuin voidaan kehittää monimutkaista digitaaliteknologiaa.
Digitalisointi on turhaa, ellei älykkäästi hallinnoitua energiaa pystytä siirtämään energiansiirtoverkkojen kautta.
Siirto- ja jakeluverkoissa hukkaantuu sitä paitsi valtavasti energiaa.
Sellaisen vihreän sähkön kustannukset, jota ei pystytä käyttämään tai siirtämään ja jonka tuotantoa on rajoitettava, olivat suurissa maissa, kuten Saksassa, ennen energiakriisiä edelleenkin yli 2 miljardia euroa ja energiakriisin aikana yli 12 miljardia euroa.
Nämä taloudelliset menetykset kasvavat moninkertaisiksi, ellei sähköverkkoja ja järjestelmän kanssa yhteen sopivaa varastointikapasiteettia laajenneta nopeasti ja samalla löydetä parempia tapoja hyödyntää sähköä suoraan paikan päällä.
Alan digitalisointi voi auttaa kartoittamaan hävikit ja hyödyntämään näin tuotettua dataa verkkoa kehitettäessä.
3.5 On totta, että energiainfrastruktuuriin on investoitava huomattavasti, jotta verkoista saadaan älykkäitä.
On myös totta, että monet jäsenvaltiot eivät kannusta tällaisiin investointeihin, sillä niiden sääntely suosii selvästi pääomamenoja (CapEx) ja digitalisaatioon tehtävät investoinnit ovat pääasiassa toimintamenoja (OpEx).
Ei riitä, että tällaisia investointeja ja niihin liittyvää edistymistä koordinoidaan ja seurataan.
ETSK kehottaa Euroopan komissiota sisällyttämään ”digitaaliseen sähköinfrastruktuuriin tehtävien investointien edistämiseen” liittyvät ideat 58 artiklan muutokseen direktiivissä (EU) 2019/944 sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja varmistamaan siten, että sääntelykehys kannustaa käytännössä investoimaan sähköverkkojen digitalisointiin.
3.6 Euroopan komissio toteaa perustellusti, että digitaalisilla välineillä on merkittävä rooli itse tuotetun energian kulutusta koskevien kollektiivisten järjestelmien ja energiayhteisöjen kehittämisessä.
Sekä ohjeistus että suunniteltu kokeilualusta voivat auttaa, mutta ne eivät ole tärkeimpiä näkökohtia.
Yli viisi vuotta puhtaan energian säädöspaketin esittämisen jälkeen sekä energiayhteisöillä että itse tuotetun energian yhteisellä kulutuksella on edelleen vain vähäinen rooli Euroopan energiajärjestelmissä.
Monissa tapauksissa pääsyinä ovat huomattavat byrokraattiset esteet sekä kuluttajien ja tuottajien tiedonpuute.
Euroopan komissio on tähän mennessä jättänyt kyseiset esteet huomiotta.
Eurooppalaisille on tarjottava kannustimia, jotka motivoivat heitä ja saavat heidät lopulta siirtymään kaikessa energiaan liittyvässä