25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/89
7) seada energialiidu keskmesse elanikud, kes võtavad vastutuse energiasüsteemi ümberkujundamise eest, kelle energiaarved vähenevad tänu uutele tehnoloogilistele lahendustele ning keda kaitstakse, kui nad kuuluvad hinnatundlikumate elanike hulka.
Aruandes kirjeldatakse seni võetud või kavandatud meetmeid kõnealuste visioonide rakendamiseks.
Komitee avaldab siiski kahetsust, et aruandes esitatud ülevaade ei ole seotud visioonidega, vaid pigem viie vastastikku tugevdava ja omavahel tihedalt seotud mõõtmega, mille eesmärk on suurendada energiajulgeolekut, kestlikkust ja konkurentsivõimet.
Need kaks paralleelset kogumit – ühelt poolt eesmärgid ehk visioonid ja teiselt poolt mõõtmed – muudavad visioonide rakendamise jälgimise äärmiselt keeruliseks, muu hulgas seetõttu, et näiteks kodanike energialiidu keskmesse seadmise küsimus või vajadus tööjõu täiendus- ja ümberõppe järele on mainitud mitmes mõõtmes.
Komitee peab kahetsusväärseks, et see raskendab oluliselt energialiidu strateegia eesmärkide elluviimisel tehtud edusammude jälgimist.
1.4.
Teatises viidatakse õigustatult kavale „REPowerEU“, mida komitee on toetanud ning millega on virgutatud ja tugevdatud rohelise kokkuleppe ja paketi „Eesmärk 55“ vahendeid, keskendudes mitmekesistamisele, säästmisele, varustuskindlusele ja taastuvate energiaallikate arendamise kiirendamisele.
Praegune kliima- ja energiakriis ning kindluse, stabiilsuse ja prognoositavuse puudumine varustuse ja hindade vallas koormavad siiski suuresti Euroopa Liitu.
Kriis ei oleks nii raske, kui varem oleks rohkem rakendatud sihipäraseid meetmeid ja kui näiteks ELi enda eesmärke (nt Euroopa energialiidu eesmärgid) oleks võetud tõsisemalt.
1.5.
Energialiidu olukorda käsitleva 2022. aasta aruande kohaselt on vaja praegusest kuni 2030. aastani investeerida hinnanguliselt 300 miljardit eurot avaliku sektori raha erinevatesse tegevussuundadesse, et saavutada täielik sõltumatus Venemaa fossiilkütustest.
Sellel on märkimisväärne mõju ELi kogueelarvele.
Lisaks on vaja täiendavaid erainvesteeringuid, sealhulgas Euroopa kodanike investeeringuid.
Komitee leiab, et seda raha tuleks kulutada viisil, mis aitab saavutada energialiidu eespool nimetatud eesmärke.
Samuti ei tohiks kulutused kaasa tuua õiglase ülemineku, teadusuuringute ja innovatsiooni ning energiahindade tõusust mõjutatud ettevõtjate ja tarbijate jaoks ette nähtud vahendite vähenemist.
1.6.
Energiahindade enneolematu tõus, mille on põhjustanud Venemaa sissetung Ukrainasse, toob kaasa tohutud sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed ning tagajärjed riikide tööstus- ja tootmisstruktuurile.
Komitee rõhutab, et energiakriisi ajal puudus selge koordineerimine Euroopa tasandil, ning nõuab reageerimise osana TERA mudelil põhineva vahendi loomist, et toetada raskustes olevaid töötajaid ja ettevõtjaid.
1.7.
Hiljutised sündmused on suurendanud võimalikku küberrünnete ja sabotaaži ohtu elutähtsas taristus, nagu näiteks energiavõrk ja elektrijaamad.
Seepärast soovitab komitee välja töötada ja võtta vastu tervikliku strateegia, et kaitsta ELi sellise ohu eest.
1.8.
ELi riikide peamine keskpika perioodi strateegiline eesmärk, pidades eelkõige silmas seda, mis on toimunud seoses Ukraina sõjaga ja võttes arvesse ka võimalikku edasist keerukat rahvusvahelist olukorda, peab endiselt olema energiasõltumatuse saavutamine.
Mõistame „strateegilise energiasõltumatuse“ all poliitilist kontseptsiooni, mis aitab kujundada tulevast ELi energiaturgu, kus ELi autonoomsed otsused tagavad energiasõltumatuse ebausaldusväärsetest tarnijatest.
Komitee väljendab kahetsust asjaolu üle, et seda teemat ei ole aruandes nõuetekohaselt arvesse võetud ja et see jääb varju – keskendutakse üksnes sõltumatusele Venemaalt pärit energiaimpordist.
1.9.
ELi strateegilise autonoomia eesmärkide saavutamiseks kutsub komitee nõukogu ja komisjoni üles töötama välja asjakohased vahendid, muu hulgas Euroopa suveräänsuse fondi loomise kaudu, et suurendada investeeringuid kohalikku puhtasse energiatehnoloogiasse ja -taristusse.
Samal ajal on äärmiselt tähtis innustada liikmesriike kasutama vahendeid optimaalselt ja tõhusalt puhta energia arendamiseks.
Selline strateegia peab sisaldama ka suuniseid selle kohta, kuidas motiveerida ettevõtjaid, liidu institutsioone, kodanikke ja energiakogukondi rohkem investeerima.
Praegu pakutavad vahendid tunduvad olevat ebapiisavad peamiste probleemide lahendamiseks, millega on vaja tegeleda.
Komitee kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu uute ressursside ja tarnete keskkonnamõjule ning uuele sõltuvusele kolmandatest riikidest.
1.10.
Energiasõltumatuse edendamisel teeb komitee ettepaneku järgida alt üles lähenemisviisi, kuna see lähenemisviis lihtsustab punktis 1.3 nimetatud eesmärkide saavutamist.
1.11.
Rohelise kokkuleppega ei kaasne hetkel samaväärset sotsiaalpoliitikat, mis tagaks, et see üleminek kujuneks õiglaseks üleminekuks.
Võttes arvesse, et üleminekuprotsessid mõjutavad tugevalt tööhõive- ja tööstussüsteeme, peab komitee kahetsusväärseks asjaolu, et aruandes ei võeta nõuetekohaselt arvesse, kui oluline on terviklik tööhõive-, oskuste- ja sotsiaalpoliitika.
Investeeringuid haridusse ning ümber- ja täiendusõpet tuleb käsitada sotsiaal-majandusliku vastutusena.