25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/81
3.5.
Komitee tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjon on sidunud keskkonnakuritegude direktiivi läbivaatamise ELi tegevuskavaga looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks.
Komitee muretseb siiski selle pärast, et keskkonnakuritegude direktiiv ei ole piisav, et kehtestada tõhusaid ja hoiatavaid karistusi looduslike liikidega kaubitsemise eest.
Nõukogu võttis 9. detsembril 2022 vastu oma seisukoha selle toimiku kohta ja vähendas märkimisväärselt füüsiliste isikute karistusi, vähendades samal ajal ka juriidiliste isikute suhtes kohaldatavate karistuste ühtlustamise eesmärke.
Nõukogu kavandatud tasemed on liiga madalad, et olla hoiatavad ja tõhusad.
Trahvi ülemmäär ei tohiks olla väiksem kui 15 % juriidilise isiku ülemaailmsest kogukäibest, mis on palju enam kui nõukogu vastu võetud 5 % või 3 %.
Komitee arvates on ambitsioonikas keskkonnakuritegude direktiiv hädavajalik, et ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks osutuks edukaks.
4.
Konkreetsed märkused 4.1.
Tegevuskava arendamisel ja rakendamisel ELi ja riiklikul tasandil tuleks selgesõnaliselt viidata rikkumisest teatajatele ja teistele keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjatele kui asjaomastele sidusrühmadele, sest neil on keskne roll keskkonnaõiguse rikkumiste paljastamisel ja ennetamisel.
Neid inimesi tuleks kaitsta ka hirmutamise või kohtuvaidluste eest, kui nad teatavad looduslike liikidega kaubitsemisest või abistavad uurimisi, nagu on praegu sätestatud keskkonnakuritegude direktiivis.
4.2.
Komitee arvates on oluline teha koostööd looduslike liikidega kauplemisega seotud ettevõtlussektoritega, et vähendada nõudlust elusloodustoodete järele ELis ja piirata ebaseaduslikku looduslike liikidega kauplemist ning tagada, et looduslike liikidega kaubeldakse üksnes seaduslikult ja kestlikult.
Tegevuskavas on ette nähtud korraldada looduslike liikidega kauplemise ELi täitevrühma temaatilisi koosolekuid asjaomaste ettevõtjate esindajate osalusel, et käsitleda konkreetseid küsimusi (nt traditsiooniline meditsiin, eksootilised lemmikloomad, luksuskaupade tööstus, jahiturism, puit, kalandus ja kalatoodetega kauplemine, transport, kullerfirmad ja veebikaubandus).
Tegevuskavas ja selle rakendamisel tuleks paremini tunnustada ja kajastada kodanikuühiskonna organisatsioonide võimalikku rolli looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitluse toetamisel (nt teadlikkuse suurendamine ja käitumisharjumuste muutmise kampaaniate korraldamine).
Teavet, mida EL annab oma kodanikele elusloodustoodetega kauplemise ja nende kasutamise eeskirjade, ohtude ja tagajärgede kohta, ei levitata laialdaselt.
Samas on kogu ELis laialt levinud teave traditsioonilise meditsiini (mille puhul kasutatakse ravimiseks looduslike looma- ja taimeliikide osi ja derivaate) tavade kohta ja selle kasutamine.
Need tavad kätkevad endas riske kasutajatele (kuna mõne ravivahendi kasulikkus ei ole teaduslikult tõestatud) ning saatuslikke tagajärgi püütavatele ja kaubeldavatele looduslikele liikidele (kiirendades nende väljasuremist).
Ulatuslikuma ennetusega sellel konkreetsel teemal võiks EL vähendada igal aastal elusloodustoodetega kauplemist kuni 30 %, sest see arv vastab ELis meditsiiniliseks kasutamiseks mõeldud konfiskeeritud elusloodustoodete määrale (10).
Sellega seoses võiks komitee ja õiguskaitseasutused kaasata ka avalike kampaaniate väljatöötamisse, et suurendada teadlikkust probleemist.
4.3.
Selge vastutuse määramisele meetmete rakendamiseks riiklikul tasandil ja koordineerimise tagamisele asjaomaste osalejate vahel soovitab komitee läheneda kõigis liikmesriikides ühtselt.
Koordineerimise tagamiseks tegevuskavas mainitud võimaluste pakkumine (näiteks i) asutustevaheliste komiteede loomise või vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimise kaudu; ii) riiklike tegevuskavade vastuvõtmisega või iii) riigi kontaktasutuse määramise kaudu) tekitab ebakindlust, sest liikmesriigid otsustavad erinevate võimaluste kasuks.
Tegevuskava rakendamisele aitab kaasa see, kui arendada riiklikul tasandil asutustevahelisi komiteesid, millest igaühe jaoks määratakse kontaktasutus.
4.4.
On äärmiselt oluline, et neid asutustevahelisi komiteesid ja spetsialiseerunud töötajaid või üksusi koolitataks ühtselt kõigis 27 liikmesriigis.
See hõlbustab koostööd liikmesriikide sees ja vahel, sest töötajad reageerivad, uurivad ja esitavad süüdistusi samal viisil.
Asjaolu, et igal asutustevahelisel komiteel on kontaktasutus, parandab ka koostööd ja koordineerimist liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega väljaspool ELi.
Kontaktasutuse olemasolu parandab koostööd, sest see lihtsustab ja kiirendab liikmesriikide asutustevahelistel komiteedel ja spetsialiseerunud töötajatel üksteisega ühenduse võtmist, eriti kui piiriülese kaubanduse tõttu tekib selleks kiire vajadus.
Kontaktasutused võiksid muuta liikmesriikide koostöö paindlikumaks, sest kaht riiki puudutavate kohalikuma ulatusega juhtumite puhul ei sõltutaks rahvusvahelistest organitest, nt Europolist.
Need rühmad võivad aga olla ohus ja muutuda organiseeritud kurjategevuse sihtmärgiks.
Üksikasjalik teave kontaktasutuste kohta peaks piirduma õiguskaitseasutuste ja õigusasutuste ringiga, et kaitsta töötajate identiteeti.
(10)
Nõukogu kiitis heaks keskkonnakuritegude direktiivi käsitlevad läbirääkimisvolitused – nõukogu (europa.eu).