C 184/76
ET
Euroopa Liidu Teataja
25.5.2023
4.2.4 Väga oluline on võtta arvesse võrdõigusasutuste suurt mitmekesisust liikmesriikides – see puudutab nende arvu, struktuuri ja töömeetodeid – ning järgida riiklikke õigusraamistikke ja tavasid.
Samas tuleb tagada, et diskrimineeri­ misvastase kaitse suhtes kehtivaid nõudeid ei lõdvendata, sealhulgas võrdõigusasutuste praeguste volituste nõrgendamise kaudu erinevate riiklike õigusaktide alusel.
Lisaks on erinevusi ka selles, kuidas on sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid protsessi kaasatud, ning sellega tuleb arvestada (15).
4.2.5 Võrdõigusasutuste kohtumenetlustes osalemise õigus juba eksisteerib mitmes liikmesriigis.
Komitee peab seda oluliseks, et tagada võrdse kohtlemise põhimõtete parem kaitse, eelkõige olukorras, kus ohvritel puudub menetluslike või rahaliste takistuste tõttu juurdepääs õigusemõistmisele ning sotsiaalpartnerid ei jõua nendeni.
Lisaks rõhutab komitee, et kooskõlas kehtivate võrdõiguslikkuse direktiividega ei tohiks võrdõigusasutuste kohtuvaidlusalased volitused piirata sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide asjaomaseid volitusi ja kaebeõigust, vaid peavad neid täiendama vastavalt nende siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidele (16).
Seejuures on väga oluline, et võrdõigusasutused teeksid riiklikul tasandil koostööd kohtutega, spetsialiseerunud halduskohtutega, näiteks töökohtutega, ja sotsiaalpartneritega.
4.2.6 Komitee tunnistab, et kehtivatest võrdse kohtlemise direktiividest tulenevate tõendamiskohustuste täitmiseks on vaja, et kõigil õigustatud huviga pooltel, nagu sotsiaalpartneritel, võrdõigusasutustel ja kodanikuühiskonna organisatsioo­ nidel, oleks juurdepääs tõenditele diskrimineerimise ohvrite nimel või nende toetuseks algatatud menetlusteks.
Selles kontekstis ei tohi uurimisvolituste kasutamine piirata kohtute ja muude avalike järelevalveasutuste, näiteks tööinspektsioo­ nide asjaomaseid volitusi ja uurimiste sõltumatust.
4.2.7 Komitee leiab, et need kaks ettepanekut peaksid vägivalla ja diskrimineerimise ohvrite puhul keskenduma rohkem isikukesksele lähenemisviisile.
Sellega seoses tuleb kaebuse esitajatele tagada piisav kaitse, et vältida vaikimist tagajärgede pelgamise tõttu.
Ohvritele tuleb tagada nende suhtes toime pandud süüteo eest proportsionaalne ja piisav hüvitis ning õigusrikkujatele tuleb tagada karistus.
Sanktsioonid, milleks võib olla ohvrile kahju hüvitamine, peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad kooskõlas direktiivi 2000/78/EÜ (17) artikliga 17.
4.3.
Teadlikkuse suurendamine 4.3.1 Komitee peab kiiduväärseks keskendumist teadlikkuse suurendamisele ning rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid ja võrdõigusasutused suurendaksid jõupingutusi teadlikkuse suurendamise vallas.
Seejuures tuleb toetada organiseeritud kodanikuühiskonda diskrimineerimise ennetamisel ja võrdõiguslikkuse loomisel.
Komitee soovitab, et Euroopa Komisjon töötaks välja ja rahastaks teavituskampaaniad ELi õiguste ja mitmekesisuse austamise teemal.
Neid kampaaniaid peaksid läbi viima riiklikud võrdõigusasutused koos kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartne­ ritega ning need peaksid olema kohandatud kohalikele vajadustele.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõige haavatavamatele rühmadele ning erikampaaniaid on vaja kavandada ja suunata lastele ja kooliealistele noortele juba varasest east alates.
4.3.2 Komitee kutsub üles kaasama sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone nende teavituskampaaniate ettevalmistamisse, elluviimisse ja levitamisse.
Asjakohaste organisatsioonide teadmised suurendavad kampaaniate ulatust ja tõhusust ning võivad teha kuuldavaks kõige haavatavamate rühmade hääle.
4.4.
Andmete kogumine 4.4.1 Võrdõigusasutustel on oluline roll andmete kogumisel, mis läheb kaugemale nende oma tööd puudutavate andmete kogumisest.
Direktiivides tunnistatakse seda rolli ja antakse võrdõigusasutustele muu hulgas volitused juurdepääsuks statistikale, mida koguvad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused, sealhulgas riigiasutused, ametiühingud, äriühingud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.
See statistiline teave ei tohiks sisaldada isikuandmeid ja selle kogumisest
(15)
(16) (17)
Küsimusi, mis on seotud kõigi nende isikute kaebeõigusega, kellel on õigustatud huvi osaleda ELi võrdõiguslikkuse direktiivide kohastes diskrimineerimisvastastes menetlustes, nagu ametiühingud, tööandjate ühendused, võrdõigusasutused ja kodaniku­ ühiskonna organisatsioonid, reguleeritakse kehtivate ELi võrdõiguslikkuse direktiividega.
Täpsemalt on aluseks artikli 9 lõige 2 direktiivist, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (direktiiv 2000/78/ EÜ), ja artikli 17 lõige 2 uuesti sõnastatud soolise võrdõiguslikkuse direktiivist (direktiiv 2006/54/EÜ).
Direktiivi ettepaneku COM(2022) 688 final põhjendus 34 ja direktiivi ettepaneku COM(2022) 689 final põhjendus 35, milles märgitakse, et kavandatavad sätted kaebeõiguse kohta ei piira sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna rolli, volitusi ja ülesandeid osaleda menetlustes, millega tagatakse diskrimineerimisvastasest õigusest tulenevate kohustuste täitmine.
EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.