25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/31
— kehtestada kohustuslik piiriülesele koostalitlusvõimele avalduva mis tahes mõju hindamine juhul, kui luuakse uus avaliku teenuse infosüsteem või muudetakse seda; — luua ühiselt Euroopa Liidu avaliku sektori jaoks koostalitluslahenduste ökosüsteem (tunnustatud koostalitluslahenduste kataloogid, mida saab kasutada haldusasutustes ja poliitikakujundamisel, näiteks digivahendid, -spetsifikatsioonid ja -lahendused), et ELi kõigi valitsemistasandite haldusasutused ja muud sidusrühmad saaksid anda oma osa nende lahendustesse loomise, täiustamisse ja taaskasutamisse, tehes koos uuendusi ja luues avalikku väärtust; — tagada, et riiklike infosüsteemide loomist või tugevdamist toetavaid teatavaid ELi rahalisi vahendeid eraldatakse tingimusel, et kasutatakse ELi poolt eelnevalt kindlaksmääratud lahendusi ja põhimõtteid (8).
3.
Üldised märkused 3.1.
Sarnaselt komisjoniga leiab komitee, et avalike teenuste koostalitlusvõime on oluline eeltingimus digitaalse ühtse turu loomiseks ja allesjäänud tõkete kõrvaldamiseks füüsilisel turul (9). 3.2.
Selleks et saavutada 2030. aastaks kogu Euroopa Liidus avalike teenuste osutamine 100 % digitaalselt, tuleb kiiresti luua üleeuroopaline võrk, mis ühendab neid teenuseid ja kasutab ühiseid elemente, muu hulgas tehnilisel, semantilisel, õiguslikul ja organisatsioonilisel tasandil, ning täiustada selle võrgu toimimist. 3.3.
Nimetatud eesmärgi poole püüdlemine ei tohi aga kaasa tuua seda, et liikmesriikides rakendatakse avalike teenuste täieliku digiülemineku poliitikat, kaotades teenuste osutamise kohapeal.
Tuleb arvesse võtta kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi, sest igaühel peab olema juurdepääs kohapeal pakutavatele avalikele teenustele.
Digioskuste õpetamine peab olema kättesaadav kõigile, kuid eelkõige nendele elanikkonnarühmadele. 3.4.
Töötajate arvu vähendamise asemel tekitab digiteenuste arendamine ja käitamine alguses lisavajaduse personali järele.
Eduka digiülemineku üks eeltingimus on piisav personal.
3.5.
Digiüleminekut tuleks kasutada paremate avalike teenuste tagamiseks.
3.6.
Nagu komitee ühes oma varasematest arvamustest märkis, ei ole eesmärk vahetada inimesed IT-vahendite vastu välja, vaid anda inimestele rohkem aega, et nad saaksid seda kasutada suurema lisaväärtusega ülesannete täitmiseks (10). 3.7.
Digiüleminek ja tehisintellekti kasutamine ei ole vahend, millega õigustada üldist töökohtade kärpimist.
Rutiinsete ülesannete kadumine digiülemineku tõttu peaks viima selleni, et töötajatel on rohkem aega keerulisema töö tegemiseks ja inimeste nõustamiseks. 3.8.
Lisaks on 2030. aastal kindlasti väike hulk digitaalselt tõrjutud inimesi, kes pääseb avalikele teenustele ligi üksnes kohapeal (11).
Alternatiivseid juurdepääsu kanaleid, mis võimaldavad inimestel kasutada avalikke teenuseid, ei tohi digiülemineku käigus raskendada ega sulgeda. 3.9.
Seepärast kiidab komitee kõnealuse teatise eesmärki süvendada ja parandada avaliku sektori koostalitlusvõime taset, luues ELi tasandil kindlaksmääratud õigusraamistiku (12).
(8) (9) (10)
(11) (12)
Vt määruse ettepanekule lisatud seletuskiri ning komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tugevam avaliku sektori koostalitlusvõime poliitika.
Avalike teenuste ühendamine, avaliku poliitika toetamine ja avalike hüvede loomine.
Koostalitleva Euroopa suunas“.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutas juba oma arvamuses „Euroopa koostalitlusvõime raamistik.
Rakendusstrateegia“ (TEN/635) koostalitlusvõime tähtsust digitaalse ühtse turu saavutamisel (ELT C 81, 2.3.2018, lk 176).
Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa e-valitsuse tegevuskava 2011–2015 – IKT-lahendused aruka, jätkusuutliku ja innovaatilise valitsemise edendamiseks““ ja „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa avalike teenuste koosvõime alused““ (ELT C 376, 22.12.2011, lk 92).
See on murepunkt, mida on komitee arvamustes korduvalt käsitletud (ELT C 81, 2.3.2018, lk 176).
Varasemates arvamustes on komitee väljendanud toetust kõigile projektidele, mille Euroopa Liit on digiülemineku eesmärkide saavutamiseks käivitanud (ELT C 365, 23.9.2022, lk 13).