25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/29
1.3.
Töötajate arvu vähendamise asemel tekitab digiteenuste arendamine ja käitamine alguses lisavajaduse personali järele.
Eduka digiülemineku üks eeltingimus on piisav personal.
1.4.
Komitee märgib rahuloluga, et avalike teenuste digiüleminekul on pandeemia ajal tehtud suuri edusamme.
1.5.
Komitee toetab kõnealuse poliitika jaoks sellise juhtimismudeli loomist, mis koosneb kahest järgmisest põhiorganist: Koostalitleva Euroopa nõukoda ja Koostalitleva Euroopa kogukond.
1.6.
Komitee kiidab asjaolu, et teatises nähakse ette selliste katselahenduste väljatöötamine, mis võimaldavad partnerlust avaliku sektori ja innovatiivsete tehnoloogiaettevõtjate või idufirmade vahel, et töötada välja uuenduslikud katselahendused, mida saaks avalike teenuste raames rakendada ja omavahel jagada.
1.7.
Komitee peab oluliseks, et tulevastest avalike teenuste koostalitlusvõime projektide rahastamise programmidest eraldataks vahendeid tingimusel, et rakendatud on põhimõtteid ja struktuure, mida edendatakse Euroopa koostalitlusvõime raamistikus.
1.8.
Kuigi komitee kiidab heaks asjaolu, et see protsess on osa kaksiküleminekust, hoiatab ta, et mõned digiülemineku tehnoloogilised lahendused võivad olla väga energiamahukad.
1.8.1.
Komitee leiab, et kui vajalikud ettevaatusabinõud on võetud, ei tohi andmekaitsel lubada takistada uute koostalitluslahenduste loomist ametiasutuste või üksikisikute poolt.
1.8.2.
Lisaks on komitee seisukohal, et andmetele juurdepääsu puhul tuleks rakendada eri loatasemeid nii kodanike, ettevõtjate kui ka teiste ametiasutuste jaoks, et säilitada andmete konfidentsiaalsus ja edastada ainult rangelt vajalikke andmeid.
2.
Taustteave 2.1.
Siseturu, st isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumise ala loomine nõuab kõigi olemasolevate riiklike tõkete kõrvaldamist.
2.2.
Euroopa Liit on algusest peale ja veelgi jõulisemalt pärast ühtse turu loomist püüdnud kõrvaldada kõik takistused, mis võivad pärssida tõelise siseturu kujunemist.
2.3.
Tõelise siseturu olemasoluks on vaja, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks lihtne ja kiire juurdepääs liikmesriikide avalikele teenustele ning võimalus ametiasutustega suhelda nii kohalikul, piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil.
2.4.
Lisaks nõuab sellise avatud Euroopa ruumi olemasolu, et liikmesriikide ametiasutused jagaksid igal tasandil andmeid ja teeksid koostööd.
2.5.
Alates 1990. aastatest on komisjon püüdnud panna aluse koostalitlusvõime (1) või, mis veelgi parem, omavahelise ühendatuse loomisele ja säilitamisele liikmesriikide eri avalike teenuste vahel (2).
(1)
(2)
Avaliku sektori koostalitlusvõimet määratletakse komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tugevam avaliku sektori koostalitlusvõime poliitika.
Avalike teenuste ühendamine, avaliku poliitika toetamine ja avalike hüvede loomine.
Koostalitleva Euroopa suunas“ protsessina, mis võimaldab haldusasutustel teha koostööd ja panna avalikud teenused toimima piiri-, sektori- ja organisatsiooniüleselt.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1719/1999/EÜ käivitas komisjon avalike teenuste koostalitlusvõime algatuse, mis koosnes reast suunistest, mille eesmärk oli muu hulgas selgitada välja haldusasutustevahelise elektroonilise andmevahetuse üleeuroopaliste võrkudega seotud ühist huvi pakkuvad projektid.