25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/25
1.6.
Puidu kasutamine ehitussektoris toetab puidu käsitlemist maavärinakindla materjalina.
Puidu maavärinakindlus on juba leidnud kinnitust teatud juhtudel, näiteks 1964. aastal Alaskas toimunud maavärinas.
Komitee leiab, et maavärinaohtlikes piirkondades elavaid inimesi tuleks julgustada kasutama puitu ehitusmaterjalina.
2.
Üldised märkused 2.1.
Käesolevas arvamuses nõustutakse arvamuse TEN/794 „Puitehitus CO2 heite vähendamiseks ehitussektoris“ üldiste märkustega.
2.2.
Ehitussektor on oluline kasvuhoonegaaside heite põhjustaja ja seega märkimisväärne tegur kliima kahjustamise seisukohast.
Heide tekib peamiselt fossiilkütuste kasutamisel soojuse ja elektri tootmiseks hoonetes ning ehitusmaterjalide tootmisel.
Ehitussektoris on tingimata tarvis meetmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, nt taastuvenergia kasutamise, hoonete energiatõhususe parandamise ja kestlike ehitusmaterjalide kasutamise kaudu (3).
2.3.
Komitee toonitab, et kestlikult toodetud puidu kui ehitusmaterjali tähtsuse suurendamiseks ehitustööstuses tuleks rõhutada vajadust metsa puidutoorme tootmiseks kestlikult majandada.
Kestlik metsamajandamine tähendab metsade majandamist ja kasutamist viisil, mis on keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt kestlik.
See tähendab, et metsad säilivad nii praegustele kui ka tulevastele põlvkondadele ning loodusvarasid kasutatakse vastutustundlikult.
Kestliku metsamajandamise oluline osa on elurikkuse ja metsade ökosüsteemiteenuste säilitamine.
Samuti on oluline vähendada metsade haavatavust selliste looduslike häiringute suhtes nagu metsatulekahjud ja putukarüüste.
2.4.
Tehnilisest seisukohast tuleb märkida, et puitehitus nõuab oluliselt vähem nn kasutatud energiat võrreldes muude ehitusmaterjalidega, nagu betoon.
Kasutatud energia tähendab energiat, mida kasutatakse toodete tootmiseks, transportimiseks, ladustamiseks ja ringlussevõtuks.
Kasutatud energia vähendamine tähendab, et nendele protsessidele kulutatakse vähem energiat, mis toob kaasa CO2 heite vähenemise ja säästvama energiatarbimise.
Kasutatud energia vähendamine võib aidata parandada ka ettevõtjate konkurentsivõimet.
2.5.
Komitee märgib, et mõnikord takistavad õigusnormid puitehituse arengut, piirates puidu kasutamist ehitusma­ terjalina või kehtestades teatud eeskirjad ja standardid, mida on puitehituses raske või kulukas rakendada.
Üks näide selle kohta on puithoonete kõrgusepiirang, mis on mõnes riigis kehtestatud.
See võib piirata puitehituse võimalusi ja takistada uuenduslike puitkonstruktsioonide väljatöötamist.
Hoonete tuleohutuse valdkonnas ei ole vastuvõetav, et puidule kehtivad teistsugused tulemuslikkuseeskirjad kui muude materjalide puhul.
Komitee pooldab eeskirjade ühtlustamist Euroopa tasandil, olenemata ehitusmaterjalist.
2.6.
Puitehitus võib anda olulise panuse ringmajanduse poole liikumisse ja eelkõige bioressursipõhisema majanduse eesmärgi saavutamisse, nagu on sätestatud asjaomastes ELi poliitikameetmetes.
Sellega seoses tuleb puidu ja puidupõhiste toodete kasutamist ja materjaliomadusi edasi arendada.
Eelkõige on olulisel kohal puittoodete ringlussevõetavus.
Ent üha tähtsamaks muutub ka puidu kombineerimine muude materjalidega.
Euroopa tasandil koordineeritud ja toetatud teaduskoostöö edendamine materjalide omaduste ja komposiitmaterjalide valdkonnas võib mängida selles osas olulist ja innovatsiooni stimuleerivat rolli.
2.7.
Meie tööstuse üleminekul Tööstus 5.0 kontseptsioonile on sotsiaalne, aga ka tugevalt tehniline külg.
Digitaliseerimine (ehitusteabe modelleerimine), robotiseerimine ja masinõppe kasutamine (tehisintellekt) muudavad tervet väärtusahelat, alustades metsamajandusest kuni ehituse, hoolduse ja ringlussevõtuni.
Selleks on vaja õigusraamistikku seoses üldiste tootenõuete, ehitustoodetele esitatavate nõuete ja standardimisega.
Puitehituse valdkonnas tuleb neid kooskõlastada.
Kooskõlas Tööstus 5.0 kontseptsiooni sotsiaalsete eesmärkidega tuleks tehnoloogiaarenduses ja töökorralduse kontseptsioonides järgida inimkeskset lähenemist tehnoloogia kujundamisele.
Samuti on oluline võtta alates tehnoloogilise arengu esimesest etapist süstemaatiliselt arvesse võimalikku positiivset või negatiivset mõju tervislikule töö- ja elukeskkonnale.
(3)
Vt „Kreislaufwirtschaft für die Dekarbonisierung des EU-Bausektors – Modellierung ausgewählter Stoffströme und Treibhausga­ semissionen“.
Meta Thurid Lotz, Andrea Herbst, Matthias Rehfeldt.