C 184/22
ET
Euroopa Liidu Teataja
25.5.2023
3.11.
Komitee rõhutab algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ tähtsust kvaliteetsete kliimasõbralike ehitusmaterjalide ja seega ka puidu kasutamise edendamisel ehituses.
Praegu on puidu osakaal ehitusmaterjalina ELis vaid 3 %, seega jääb puitehituse potentsiaal kliimamuutuste leevendamisel suures osas ära kasutamata.
Seepärast peab komitee algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ raames toimuvat alternatiivsetele ehitusmaterjalidele suunatud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamist oluliseks elemendiks selle potentsiaali realiseerimisel.
3.12.
Paljudel juhtudel ei ole ehitussektori osalejad veel piisavalt kursis puidu kõigi kasutusvõimalustega.
Puudulike teadmiste tulemuseks on tihti puidu vähene kasutamine.
Seepärast peab komitee väga oluliseks oskusteabe edasiandmist Euroopas, nagu see on kavandatud Uue Euroopa Bauhausi akadeemia raames, ning rõhutab samal ajal vajadust tagada, et vastavaid välja- ja täiendõppe valikuid pakutaks piisaval määral ka riiklikul tasandil.
Uute kestlike ehitusmeetodite ja -materjalide kasutamise alane koolitus ja täiendõpe on vajalik kõigi ehitusprotsessis osalevate töötajate kategooriate – projekteerijate, arhitektide, inseneride, tehnikute, IT-spetsialistide ja ehitustööliste – jaoks.
Rohepööret on võimalik saavutada ainult vastava väljaõppe saanud inimeste olemasolul.
3.13.
Komitee tervitab ühist Euroopa sotsiaalprojekti RESILIENTWOOD, mida koordineerivad Euroopa puidutöötle­ mistööstuse ametiühing (CEI-Bois) ja Euroopa Ehitus- ja Puidutööstuse Töötajate Liit (EFBH) ning mille eesmärk on töötada välja soovitused ja suunised ettevõtjatele, kutseõppe- ja riigiasutustele, et meelitada noori ELi puidutööstusesse, kohaneda tehnoloogiliste muutustega ja võimaldada töötajatele täiendavaid koolitusi.
3.14.
Komitee peab oluliseks tehnilise teabe avaldamist, et kõigil sidusrühmadel oleks võimalik viia end kurssi puitehituse uute arengutega ning kehtestada konstruktsioonidele ja struktuuridele standardid, et lihtsustada ehitamisel puidu kasutamist.
3.15.
Hoonete energiatõhususe direktiiv on kõige olulisem ELi õigusakt ehitussektoris.
Selles nõutakse, et ELi liikmesriigid kehtestaksid oma hoonetele keskkonnatoime tasemed, kavandaksid strateegiliselt pikaajaliste renoveerimiss­ trateegiate abil hoonefondi CO2-heite vähendamist ja rakendaksid lisameetmeid.
Hoonete energiatõhususe direktiiv on seega ilmne poliitikavahend, millega kehtestada nõuded ja selged stiimulid CO2 heite vähendamiseks hoonete kogu eluea jooksul.
3.16.
Hoonete energiatõhususe direktiivi sätted tuleb viia kooskõlla kliimaneutraalsuse eesmärkidega ning tuleb määrata kindlaks kõige tähtsamad ja kiireloomulisemad meetmed, mis tuleb võtta 2050. aastaks.
Hoonete energiatõhususe parandamine on küll oluline, kuid kui puudub selge arusaam hoonete CO2 jalajäljest, on oht, et meetmed ei ole optimaalsed.
3.17.
Komiteel on heameel 2022. aasta kevadel esitatud kestlike toodete ökodisaini määruse üle ja ta peab seda oluliseks sammuks keskkonnahoidlikumate ja ringluspõhisemate toodete suunas.
Miinimumkriteeriumide kehtestamist, nagu toodete keskkonna- ja kliimajalajälje vähendamine, saab suurepäraselt rakendada ka puitehituses ja luua seeläbi majanduslikke innovatsioonivõimalusi, kuigi praegu see määruses ei sisaldu.
3.18.
Ehitussektori kohustuslik süsinikuaruandlus kogu olelusringi jooksul lihtsustab andmete kogumist ja võrdlusuuringuid ning annab ehitussektorile võimaluse arendada vajalikke oskusi ja suutlikkust.
Tuleb kehtestada CO2 heite kohustuslikud miinimumstandardid kogu olelusringi vältel ja neid tuleb aja jooksul karmistada.
Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles töötama välja süsiniku sertifitseerimise süsteemi, milles võetakse täiel määral arvesse puittoodete rolli heitkoguste kompenseerimisel.
3.19.
Komitee kutsub liikmesriike üles osalema aktiivselt Austria ja Soome valitsuse uues algatuses Wood POP, mis on platvorm puitu puudutava poliitilise dialoogi edendamiseks.
Selle eesmärk on mobiliseerida puiduvaldkonna peamised avaliku ja erasektori osalejad riiklikul ja piirkondlikul tasandil, toetades samal ajal investeeringute ümbersuunamist kestlikesse bioressursipõhistesse lahendustesse ja puidupõhistesse väärtusahelatesse.