25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/19
1.9.
Komitee peab oluliseks oskusteabe edasiandmist, nagu see on kavandatud Uue Euroopa Bauhausi akadeemia raames, ning asjakohase välja- ja täiendõppe pakkumist riiklikul tasandil.
Uute kestlike ehitusmeetodite ja -materjalide kasutamise alane koolitus ja täiendõpe on vajalik kõigi ehitusprotsessis osalejate – projekteerijate, arhitektide, inseneride, tehnikute, IT-spetsialistide ja ehitustööliste – jaoks.
1.10.
Komitee arvates on kliimaeesmärkide saavutamise ja puitehituse edendamise eeltingimuseks kvaliteedil põhinevad hankemenetlused, mille puhul arvestatakse kestlikkuse ja olelusringi kriteeriumeid, samuti hankemenetluse sobiva liigi valik, mis võimaldab uuenduslikke lahendusi.
Seepärast nõuab komitee, et võetaks siduvam õiguslik kohustus seoses kvaliteedipõhise konkurentsi ja kliimasõbralike riigihangetega ning tehtaks samme avaliku sektori hankijate koolitamiseks.
1.11.
Komitee kutsub liikmesriike üles osalema Austria ja Soome valitsuse algatuses Wood POP, mille eesmärk on mobiliseerida puiduvaldkonna avaliku ja erasektori osalejad riiklikul ja piirkondlikul tasandil, toetades investeeringute ümbersuunamist kestlikesse bioressursipõhistesse lahendustesse ja puidupõhistesse väärtusahelatesse.
2.
Üldised märkused 2.1.
Puitehituse traditsioon toetub sajanditepikkusele innovatsioonile.
Kestlike materjalide kasutamist tõsteti muu hulgas esiplaanile algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ (1) ideedes.
2.2.
Komitee jagab komisjoni seisukohta, et uuenduslikud, bioressursipõhised, kestlikud ja vähest CO2 heidet tekitavate meetoditega toodetud (ehitus)materjalid on rohepöörde seisukohast äärmiselt olulised.
Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) kinnisvaraaruande (2) kohaselt põhjustavad hooned praegu 33 % ülemaailmsest CO2-heitest (2021).
Enamik neist heidetest on otseselt ja kaudselt seotud hoonete käitamisega, kuid 6,4 % (2021) tekib ehitamisel ja ehitusmaterjalide tootmisel.
See näitaja ei sisalda transporti, lammutustöid ega taristu ehitamist.
Transpordi tekitatud heitkogused lähevad transpordisektori arvestusse.
Võib eeldada, et ehitusest tulenevad tegelikud heited on suuremad.
Komisjoni andmetel langeb ELis hoonete arvele ligikaudu 40 % energiatarbimisest ja umbes kolmandik õhku paisatud kasvuhoonegaaside heitkogustest.
Kasvuhoonegaaside heite vähenemist saab saavutada peamiselt tänu energiatõhusaks renoveerimise meetmetele, taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemisele ja küttesüsteemide uuendamisele.
Samas aga kasvab üha esmaste elukohtade arv ja eluruumide põrandapind.
2.3.
Komitee rõhutab metsade tohutut tähtsust inimeste elu jaoks kogu maailmas.
Euroopas kasvavad 400 miljardit puud neelavad näiteks ligi 9 % Euroopa kasvuhoonegaaside heitkogustest.
Komitee on teadlik sellest, et raadamine on väga suur ülemaailmne probleem, kuid ELis metsaressursid kasvavad.
Aastatel 1990–2020 suurenes metsamaa 9 % ja puidu maht Euroopa metsades 50 % (3).
Komitee toetab täiel määral kõiki Euroopa Komisjoni jõupingutusi selle ülemaailmse probleemi lahendamiseks ning rõhutab vajadust jätkata tervete ja kasvavate metsade edendamist liidus.
Puidu osakaalu suurendamist ehituses, et vähendada CO2 heidet, tuleks toetada aktiivse ja kestliku metsamajandamisega kogu ELis ning seda ei tohiks takistada poliitiliste piirangutega.
2.4.
Seepärast on komitee veendunud, et puitehituse potentsiaali kasutamine (nii massiivse kui ka mitte massiivse puitehituse viisi puhul) kliimakaitse eesmärkidel peab olema lahutamatult seotud kestliku metsamajandamisega.
Austria projekti CareforParis (4) raames, milles tegid koostööd Austria Föderaalne Metsauuringute Keskus (BFW), Loodusvarade ja Bioteaduste Ülikool (BOKU), Wood K Plus ja Austria Keskkonnaamet, koostati ja analüüsiti erinevaid metsamajandamise stsenaariume.
Nendes stsenaariumites lähtutakse erinevatest kliimamuutustest ja nendega kohanemise stsenaariumitest Austria metsade jaoks ning need näitavad võimalikke arenguid kuni 2150. aastani.
Täpsemalt analüüsiti metsade ja puittoodete CO2 mõju ning CO2 heite vältimist tänu puittoodete kasutamisele.
Metsade kasv, puidu kasutamine ja puittoodete kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heite vältimine annavad koosmõjus tulemuseks positiivse
(1) (2) (3) (4)
ELT C 275, 18.7.2022, lk 73; ELT C 155, 30.4.2021, lk 73.
Rahvusvahelise Energiaagentuuri kinnisvaraaruanne (2022): https://www.iea.org/reports/buildings.
https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B.F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G. 2020: Endbericht zum Projekt CareforParis.
Viini kliima- ja energiafond.