25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/111
3.5.
Praegune kriis on rängalt tabanud väetisekasutajaid, eelkõige põllukultuuride tootjaid ning segakultuuride ja loomakasvatusega tegelevaid spetsialiste, kelle arvele langeb 62 % ELi väetisega seotud kuludest ja 69 % ELi lämmastikutarbimisest (3).
Nad seisavad silmitsi likviidsusprobleemidega väetiste ostmisel enne saagikoristust ning kulu-hinna survega, sest põllumajandustoodete kõrgemad hinnad ei pruugi kompenseerida väetiste ja muude põllumajanduslike sisendite hinnatõusu mõju (4).
Seetõttu võib väetisekasutajatele suunatud sihipärane toetus aidata kriisiga toime tulla, nii nagu seda võimaldab muudetud ELi riigiabi ajutine kriisiraamistik.
3.6.
Sellise toetuse rahastamisel on aga tugevad eelarvepiirangud ja konkureerivad prioriteedid, kuna selleks kasutatakse 2023.
eelarveaastal 450 miljoni euro suurust ELi põllumajandusreservi.
Selliste meetmete rahastamine riiklike ÜPP strateegiakavade kaudu ei ole samuti asjakohane valik, kuna need on äsja heaks kiidetud ja nende muutmine oleks ajamahukas.
Teisalt suurendaks riigiabi kasutamine nii riiklikke eelarvepiiranguid kui ka oluliste konkurentsimoonutuste ohtu eri liikmesriikide põllumajandustootjate vahel.
Seda iseloomustab ka asjaolu, et seni on ainult kolm liikmesriiki rakendanud põllumajandustootjatele väetiste ostmiseks ette nähtud toetuskavasid, mille kogueelarve on 855 miljonit eurot.
3.7.
Komitee leiab, et seetõttu on maksumaksjate seisukohast soovitavamad ja kulutõhusamad ELi väetiseturu toimimist parandavad parandusmeetmed.
Sellised ajutised erakorralised meetmed peaksid olema suunatud nii väetisetarnetele kui ka -hindadele Euroopas, lihtsustades importi ja konkurentsi.
Mõnede väetisetootjate kasum suureneb tohutult – vaja on seda tööstust soosivat positiivset ja strateegilist sõnumit, kui soovime, et nad kasutaksid neid vahendeid Euroopa tehastesse investeerimiseks ja autonoomia suurendamiseks, mis on meie sõltumatuse hind.
3.8.
Vastavalt Euroopa Komisjoni 17. juuli 2022. aasta ettepanekule on nõukogu 12. detsembri 2022. aasta määrusega (EL) 2022/2465 (5) ette nähtud karbamiidi ja ammoniaagi (välja arvatud Venemaalt ja Valgevenest) imporditollimaksude ajutine peatamine.
Komitee peab seda otsust kiiduväärseks, võttes arvesse, et lisaks partneritele, kes juba saavad kasu ELiga sõlmitud vabakaubanduslepingutest (näiteks Põhja-Aafrika riigid), peaks selline imporditollimaksude peatamine mõjutama positiivselt ka teisi peamisi tarneallikaid (näiteks USA, Kesk-Aasia ja Pärsia lahe Araabia riigid).
Määrus jõustus aga liiga hilja, et mõjutada hooaega 2022/2023, kuna enamik karbamiidiimpordist oli tarnitud või tellitud ülikõrgete hindadega, samal ajal kui nõukogu kehtestas imporditollimaksude ajutise peatamise kuueks kuuks esialgselt kavandatud kahe aasta asemel.
Komitee soovitab komisjonil ja nõukogul laiendada määrust järgmisele hooajale ning kõikidele lämmastik- ja fosforväetistele, kuna see edendaks kättesaadavust tarnete mitmekesistamise kaudu ja alandaks väetiste siseturu hindu ELis.
3.9.
Kiiresti tuleks rakendada ka muid meetmeid, et tegeleda ELi mineraalväetiste turu toimimisega logistika ja reguleerimise valdkonnas, sealhulgas: i) motiveerida põllumajandustootjaid ja väetiseturustajaid tegema varajasi oste ja juhtima hinnariske, ii) lihtsustada sadamates impordilogistikat väetiselaevade ja sisemaa-veotranspordi jaoks, iii) ühtlustada väetisetarnijaid käsitlevaid riiklikke tõlgendusi seoses Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioonidega, iv) võimaldada ajutist paindlikkust ELi määrustes, sealhulgas REACH-määruses, transpordialastes õigusaktides ja väetisetoodete määruses.
3.10.
Euroopa Komisjon peaks vastavalt Teadusuuringute Ühiskeskuse tehnilistele ettepanekutele (6) soovitama kiiresti seadusandlikke meetmeid, mis võimaldavad töödeldud sõnniku ohutut kasutust nitraadidirektiivis nitraaditundlike alade jaoks kehtestatud piirmäärast suuremas koguses, misläbi on võimalik sünteetilisi väetisi suuremal määral asendada.
Kuni uue piirmäära kehtestamiseni soovitab komitee, et kõik ELi põllumajandustootjad peaksid kinni praegusest maksimaalsest piirmäärast, milleks on 170 kg orgaanilist lämmastikku hektari kohta aastas.
Keskpika perioodi siseriiklikud meetmed 3.11.
Nagu on märgitud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee „2022. aasta aruandes tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta“ (7), soovitab komitee vähendada ELi sõltuvust sööda, väetiste ja muude sisendite impordist ning teeb ettepaneku määratleda toidutoodangul, tööjõul ja kaubandusel põhinev avatud strateegiline autonooomia, mida kohaldatakse toidusüsteemidele ning mille üldine eesmärk on tagada kõigi ELi kodanike toiduga kindlustatus tervisliku, kestliku, vastupidava ja õiglase toidutarne kaudu.
(3) (4) (5) (6) (7)
Allikas: põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk (FADN), 2017.
Võrdluseks olgu märgitud, et 2022. aasta novembris oli ammooniumnitraadi hind Prantsusmaal 203 % kõrgem kui 2021. aasta jaanuaris.
Seevastu toidunisu hind tõusis samal perioodil 45 %.
Allikas: La Dépêche Le Petit Meunier.
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022R2465 (ELT L 322, 16.12.2022, lk 81).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121636 https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/strategic-foresight-report-2022 (vt ELT, lk 45).