C 184/110
ET
Euroopa Liidu Teataja
25.5.2023
2.
Sissejuhatus ja taust 2.1.
Väetised koosnevad kolmest toitainest, mida taimed kasvamiseks vajavad – lämmastikust, fosforist ja kaaliumist.
2.2.
Väetised on suurema osa praeguse põllumajandustootmise peamine sisend.
Nende kättesaadavusel ja taskukohasusel on oluline roll toiduga kindlustatuses.
Alates 2021. aasta algusest valitseb kogu maailmas mineraalväetiste kriis, mis oli algselt tingitud nõudluse järsust suurenemisest pärast COVID-19 kriisi järgset taastumist.
Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on see veelgi süvenenud kolme olulise ülemaailmse väetisetarnija – Venemaa, Valgevene ja Ukraina – tarnepiirangute tõttu.
2.3.
Väetisekriis on olnud eriti terav Euroopas, kuna: i) EL on suur väetiste netoimportija, ii) ELi lämmastiku ja fosfori väetiseturgu kaitsevad imporditollimaksud, mis tõstavad siseturu hinnad maailmaturu hindadest kõrgemale, iii) ELi väetiste import Venemaalt, Valgevenest ja Ukrainast, mis varem moodustas 43 % ELi impordist, on alates 2022. aasta märtsist märkimisväärselt vähenenud, seda vaatamata ELi ametlikule poliitikale, mille kohaselt ei keelustata Venemaalt pärit toidu ja väetiste importi.
2.4.
Väetiste siseturu hinnad on tõusnud rekordtasemele (mineraalse lämmastikväetise puhul kolmekordseks kui võrrelda 2022. aasta novembri ja 2021. aasta jaanuari hindu).
Koos tarnenappuse ja hilinenud ostmisega tõi see ELis kaasa väetisekasutuse märkimisväärse vähenemise 2022. aasta saagi (1) puhul ning potentsiaalse väetisenappuse mitmes liikmesriigis 2023. aasta kevadel, mis mõjutab 2023. aasta saaki.
2.5.
Seda olukorda tuleb vaadelda Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ (2) kontekstis, mille Euroopa Komisjon avaldas 2020. aasta mais ja milles kirjeldatakse kogu ELi jaoks kavandatud eesmärke „vähendada toitainete kadu vähemalt 50 % võrra, tagades samal ajal, et mullaviljakus ei halvene“, ning vähendada väetiste kasutamist 2030. aastaks vähemalt 20 %.
3.
Üldised märkused 3.1.
Komitee rõhutab, et kergesti kättesaadavad ja taskukohased väetised on olulised põllumajandusliku tootmise ja toiduga kindlustatuse tagamise jaoks nii Euroopas kui ka kogu maailmas.
Väetisenappus ja liiga kõrged väetisehinnad vähendavad saagikust, ohustavad toidutootmist ja aitavad kaasa toiduhindade inflatsioonile Euroopa kodanike ja maailma elanikkonna arvelt.
3.2.
Praegune väetiseturgude kriis on eriti ohtlik madala sissetulekuga riikide jaoks, mida toiduga kindlustamatus mõjutab eriti suurel määral.
See on oht ka Euroopale, kus haavatavatel rühmadel on juba probleeme toidu taskukohasusega ning väetisekriis võib kaasa tuua saagi vähenemise, mõjutades seeläbi ülemaailmset toiduga kindlustatust, kuna EL on oluline teraviljatootja ja -eksportija.
3.3.
Komitee leiab, et ülemaailmne väetisenappus ei ole tingitud üksnes kõrgest maagaasihinnast, vaid ka pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatusest ning logistilistest piirangutest.
ELis süvendavad seda veelgi Mandri-Euroopa suur sõltuvus mineraalväetiste impordist, ELi imporditollimaksud ja Ukrainas toimuv sõda.
Erakorralised sisemeetmed 3.4.
Olenemata kõrgetest väetisehindadest näib, et mitme ELi lämmastikväetiste tootja kulupõhist konkurentsivõimet on mõjutanud äärmiselt kõrge maagaasihind Euroopas, mis on tõusnud Ameerika Ühendriikide hinnatasemest seitse korda kõrgemaks ning kolm korda kõrgemaks kui 2021. aastal.
Lisaks sellele, et lämmastikutööstusele võimaldatakse eelisjuurdepääs maagaasile selle tarbimise piiramise korral, võib osutuda kasulikuks ELi lämmastikutööstuse eritoetus, mille andmist otsustakse igal üksikjuhul eraldi ja mille eesmärk on maksimeerida olemasoleva tootmisvõimsuse kasutamist vastavalt muudetud ELi riigiabi ajutisele kriisiraamistikule.
Sellega seoses on vaja majanduslikku ja sotsiaalset tingimuslikkust, et vältida juhuslikke mõjusid, kuna mõnede väetisetootjate kasumid on pärast väetisekriisi oluliselt suurenenud.
(1) (2)
Euroopa Komisjon on seisukohal, et põudade ja kõrgete väetisehindade, mille tõttu kasutati vähem fosfor- ja eelkõige kaaliumväetist, tulemuseks oli väiksem saagikus ning ELi 2022. aasta teraviljasaagi vähenemine 8 % võrra võrreldes 2021. aastaga.
Allikas: „Põllumajandusturgude lühiajalised väljavaated“, Euroopa Komisjon, 5.10.2022.
COM(2020) 381 final, 20.5.2020.