25.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 184/105
— standardsemad prospektid, mida on lihtsam seirata ja kontrollida. 2.7.
Kooskõlas keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaste poliitikaeesmärkidega püütakse noteerimist käsitleva õigusaktiga tagada, et keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisvõlakirju emiteerivad äriühingud lisaksid noteerimisdokumentidesse keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase teabe, et investoritel oleks lihtsam nimetatud aspektide paikapidavust hinnata.
Aktsiaid emiteerivad äriühingud saavad viidata juba avaldatud ja seega avalikult kättesaadavale keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalasele teabele noteerimisdokumentides.
3.
Üldised märkused Vajadus parandada juurdepääsu Euroopa avalikel turgudel noteerimisele 3.1.
Komitee on endiselt seisukohal, et Euroopa äriühingute suurem omakapitali kaudu rahastamine on keskse tähtsusega, et tagada püsiv COVID-19 järgne taastumine ja ehitada üles vastupanuvõimeline Euroopa majandussüsteem, arvestades, et käib Venemaa sõda Ukraina vastu.
Finantsturutaristu on selles kontekstis äärmiselt tähtis, et vallandada majanduse rekapitaliseerimiseks vajalikud investeerimisvood. 3.2.
Väljakujunenud avalikud turud on olulised ka jaeinvesteeringutega tegelevate ringkondade jaoks.
Eurooplaste pangakontodel on hoiustatud 11 triljoni euro väärtuses sularaha ja hoiuseid (3).
Hoiuste osakaal kodumajapidamiste koguvaras on kolm korda suurem kui Ameerika Ühendriikide kodumajapidamiste puhul.
Kuna ELil ei ole õnnestunud aktiveerida lõppinvestoreid, et nad suunaksid oma rahalised vahendid Euroopa kapitaliturgudele, ei kasuta see täielikult ära oma kapitalireserve meie äriühingute jaoks.
Varahaldurite usaldus Euroopa aktsiaturu pakutavate väljavaadete vastu peaks suurenema ja Euroopa jaeinvestoritel peaks olema rohkem valikuvõimalusi oma portfelli koostamiseks.
Selle saavutamiseks on vaja tagada, et Euroopa avalikel turgudel noteeritaks väga mitmesuguseid kvaliteetseid emitente. 3.3.
Ettevõtete majandusraskuste, majanduse ettearvamatuse ja eelkõige võlgadega seotud kulude suurenemise ajal toimib omakapital stabiliseeriva teguri ja puhvrina tulevaste šokkide vastu. 3.4.
Komitee märgib samuti, et Euroopa äriühingute omakapitali rahastamine Euroopa kodumajapidamiste poolt aitab tagada ELi avatud strateegilise autonoomia baastaseme seoses varade omandiõiguse ja juhtimiskontrolli säilitamisega.
Oluliste Euroopa äriühingute minek väliskontrolli alla, eriti Euroopast erinevate väärtustega riikide mõjusfääri, kujutab endast märkimisväärset ohtu ELi majanduslikule ja poliitilisele stabiilsusele.
See takistab ka arendamast ELi-sisest finantssüsteemi, mis on suunatud ELi vajadustele.
Näiteks domineerivad ELi finantskauplemist endiselt kolmandate riikide investeerimispangad (4). 3.5.
Rohe- ja digipöörde esirinnas olevaid uusi ja innovatiivseid ettevõtjaid tuleks julgustada seadma endale eesmärgiks noteerimise Euroopa aktsiaturgudel ja saama hädavajalikku rahastamist avalikult kaubeldavate aktsiate emiteerimise teel, kuna see on kõige kestlikum viis aidata sellistel äriühingutel kogu oma loomepotentsiaali ära kasutada ja luua töökohti. 3.6.
Kiire inflatsioon suurendab huvi omakapitaliinvesteeringute vastu, eelkõige asjatundlike jaeinvestorite seas.
Euroopa aktsiaturud võivad saada kohaks, kus selliste investeeringute sissevool suunatakse peamistesse majandussektoritesse, kus äriühingud teenivad piisavat tulu.
Samal ajal on komitee seisukohal, et ELi jaoks on väga oluline kehtestada usaldusväärsed ja kindlad kauplemiseeskirjad, et kasutada ära ELi kapitaliturgude kogu potentsiaal.
Finantskriisist saadud kogemused on näidanud, et EL peab turgu kaitsma õiglasel, terviklikul, vastupanuvõimelisel ja läbipaistval viisil, tagades samuti kõrgeimal tasemel investorikaitse. 3.7.
ELi 14 liikmesriigis tehtud analüüs näitas, et kuni 17 000 suurt äriühingut võiksid end börsil noteerida, kuid nad ei soovi seda (5).
Komitee näeb ohtu selles, et kui EL ei innusta aktsiaturgudel uusi noteerimisi, võib meie kapitaliturgudel kauplemine väheneda, kuna investorid mitmekesistavad oma portfelli maailmaturul, kui ELis ei noteerita piisavalt aktsiaid, millesse investeerida. 3.8.
Jaeinvesteeringute turule siseneb uus eurooplaste põlvkond, kes peab tähtsaks kestlikkust (st keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid).
Samal ajal kalduvad paljud majandustegevuses osalejad keskkonnahoidlike eesmärkide poole, mida soodustab Euroopa rohelise kokkuleppe poliitika.
Komitee peab seda tegurite kombinatsiooni potentsiaalseks tugevaks
(3) (4) (5)
Eurostati portaal „Statistics explained“.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve iga-aastane statistikaaruanne „EU securities markets“, 2020, lk 40.
Oxera aruanne „Primary and secondary equity markets in EU“, 2020.