C 184/96
ET
Euroopa Liidu Teataja
25.5.2023
2.6.
Üha digitaalsemaks muutuvas energiasüsteemis, mis hõlmab energia detsentraliseeritud tootmist, ülekandmist ja jaotamist ning rohkem digitaalselt ühendatud seadmeid kodudes, suureneb spionaaži, küberkuritegevuse ja energiatarbi­ misest tulenevate riistvaratõrgete oht.
Seepärast teeb komisjon ettepaneku hästi koordineeritud küberturvalisuse meetmete kohta, et tugevdada süsteemi üldist vastupidavust.
2.7.
Tegevuskavas märgitakse, et selleks on vaja nii keskpikki ja pikaajalisi meetmeid kui ka juhtimisraamistikku.
Komisjon selgitab, et ta kaasab mitmeid sidusrühmade kogukondi, ettevõtjaid ja rahvusvahelisi partnereid, ning märgib, et avaliku sektori vahendeid tuleb kasutada arukalt ja vaja on rohkem erainvesteeringuid.
3.
Üldised märkused 3.1.
Oma tegevuskavas käsitleb komisjon õigustatult digitehnoloogia tohutut potentsiaali elektrisüsteemi paindlikkuse suurendamisel.
Komitee toetab neid eesmärke ja kiidab heaks enamiku tegevuskavas kavandatud meetmetest.
Eelkõige on komitee juba selgelt välja toonud seose energiasüsteemi ümberkujundamise ja digiülemineku vahel, juhtides tähelepanu digitaliseerimise eelistele energiasäästu, vähendatud energiamahukuse ja energiataristu parema haldamise näol.
Kuigi tegevuskava optimistlik suhtumine on inspireeriv, kaldub komisjon ignoreerima asjaolu, et tegelikkus erineb väga palju tegevuskavas nimetatud digitaliseerimise kasutusjuhtudest.
3.2.
Komitee on seisukohal, et energiasektori peamised katsumused on järgmised: Euroopa energiaallikate mitmekesistamine, energiaimpordist sõltuvuse vähendamine, integreeritud energia siseturu kindlustamine, energiatõhusus suurendamine, energiavõrgu kiire laiendamine, varustuskindluse tagamine, majanduse CO2 heite vähendamine, heidete vähendamine, üleminek vähese CO2 heitega majandusele, kus kasutatakse väikese CO2 heitega ja puhtal energial põhinevaid tehnoloogiaid, taastuvenergia suurendamine ja märkimisväärne laiendamine, et täita kliimaeesmärgid, seotud teadustöö ja hariduse edendamine, õiglase ülemineku tagamine ning energia sotsiaalse mõõtme toetamine, näiteks energiaostuvõimetuse vähendamine.
Energiasüsteemi digitaliseerimine on selle alus ja võib aidata lahendada kõiki neid peamisi probleeme.
3.3.
Kuigi nii strateegiline lähenemisviis kui ka tegevuskava konkreetsed meetmed osutavad õiges suunas, ei ole komisjon suutnud tegevuskava üldisesse energiapoliitikasse integreerida.
Killustatud lähenemisviis, milles keskendutakse üksnes digitaliseerimisele ja eiratakse üldraamistikku, ei too kaasa eeliseid, mida tegevuskavas õigesti selgitatakse.
3.4.
Komisjoni ettepanek maalib pildi ideaalsest olukorrast, mis põhineb hästi väljaarendatud energiasüsteemil (nt põhija jaotusvõrgud) ja digitaliseerib seda.
Kuid Euroopas tuleb enne keeruka digitaaltehnoloogia väljatöötamist kõigepealt välja arendada põhi- ja jaotusvõrgud.
Digitaliseerime asjatult, kui arukalt hallatavat energiat ei ole võimalik energia ülekandevõrkude kaudu edasi kanda.
Lisaks raisatakse põhi- ja jaotusvõrkudes tohutul hulgal energiat.
Sellise rohelise elektri kulud, mida ei saa kasutada ega edastada ja mida tuleb piirata, olid juba enne energiakriisi rohkem kui 2 miljardit eurot ja energiakriisi ajal ulatusid suurtes riikides, nagu Saksamaa, rohkem kui 12 miljardi euroni.
See majanduslik kahju suureneb mitu korda, kui elektrivõrke ja süsteemi sobivaid salvestusvõimsusi kiiresti ei laiendata ning samal ajal ei leita paremaid viise elektri kasutamiseks otse kohapeal.
Digitaliseerimine võib selles valdkonnas mängida rolli nende kadude kindlakstegemisel ja võrgu arendamisel saadud andmete kasutamisel.
3.5.
On tõsi, et võrkude arukaks muutmiseks on vaja teha energiataristusse märkimisväärseid investeeringuid.
Samuti on tõsi, et paljud liikmesriigid ei stimuleeri selliseid investeeringuid, sest nende eeskirjad on selgelt kapitalikulude poole kaldus ning investeeringud digitaliseerimisse on peamiselt tegevuskulud.
Selliste investeeringute ja nendega seotud edusammude koordineerimisest ja järelevalvest ei piisa.
Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles lisama direktiivi (EL) 2019/944 (elektri siseturu ühiseeskirjade kohta) artikli 58 muudatusettepanekusse digitaalsesse elektritaristusse tehtavate investeeringute edendamisega seotud ideed, tagades sellega õigusraamistiku, mis stimuleerib tõhusalt investeeringuid elektrivõrkude digitaliseerimisse.
3.6.
Euroopa Komisjon juhib õigustatult tähelepanu sellele, et digitaalsetel vahenditel on kollektiivsete omatarbimise süsteemide ja energiakogukondade arendamisel oluline roll.
Abiks võivad olla nii juhendamine kui ka kavandatud eksperimenteerimisplatvorm, kuid need ei ole kõige olulisemad aspektid.
Rohkem kui viis aastat pärast puhta energia paketi esitamist on nii energiakogukondadel kui ka kollektiivsel omatarbimisel Euroopa energiasüsteemides endiselt väike roll.
Paljudel juhtudel on selle peamised põhjused märkimisväärsed bürokraatlikud tõkked ning tarbijate ja tootjate vähene teadlikkus.
Euroopa Komisjon on seni nende tõkete olemasolu eiranud.
Eurooplastele tuleb pakkuda stiimuleid, et veenda ja