25.5.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 184/89
7) Sætte borgerne i centrum for energiunionen, ved at de tager ejerskab over omstillingen af energisystemet, får gavn af nye teknologier, der gør deres energiregninger mindre, og deltager aktivt på et marked, hvor sårbare forbrugere beskyttes.
Rapporten indeholder en beskrivelse af de foranstaltninger, der hidtil er truffet eller planlagt med henblik på gennemførelsen af disse visioner.
EØSU beklager imidlertid, at redegørelsen i rapporten ikke handler om visionerne, men i stedet om de fem gensidigt forstærkende og tæt forbundne dimensioner, der har til formål at øge energisikkerheden, bæredygtigheden og konkurrenceevnen.
Denne dobbelte række af på den ene side målsætninger eller visioner og på den anden side dimensioner gør det yderst vanskeligt at følge med i gennemførelsen af visionerne.
Dette skyldes også, at f.eks.
spørgsmålet om at sætte borgerne i centrum for energiunionen eller behovet for opkvalificering og omskoling af arbejdsstyrken forekommer i flere af dimensionerne.
EØSU beklager, at dette gør det meget vanskeligt at følge de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af målene i strategien for energiunionen. 1.4.
Meddelelsen henviser med rette til REPowerEU-planen, som EØSU har støttet, og som har pustet nyt liv i og styrket den grønne pagt og Fit for 55-instrumenterne ved at fokusere på diversificering, besparelser, forsyningssikkerhed og fremskyndelse af udviklingen af vedvarende energikilder.
Den nuværende klima- og energikrise og den manglende sikkerhed, stabilitet og forudsigelighed med hensyn til forsyninger og priser lægger et kolossalt pres på EU.
Krisen ville være mindre alvorlig, hvis der var truffet mere målrettede foranstaltninger på et tidligere tidspunkt, og hvis f.eks.
EU's egne mål (såsom målene for energiunionen) var blevet taget mere alvorligt. 1.5.
Ifølge 2022-rapporten om status over energiunionen, skal der anslået investeres offentlige midler for 300 mia.
EUR i de forskellige indsatsområder for at opnå fuld uafhængighed af russiske fossile brændstoffer i perioden frem til 2030, hvilket vil have betydelig indvirkning på EU's samlede budget.
Derudover vil der være behov for yderligere private investeringer, herunder investeringer fra de europæiske borgere.
EØSU mener, at pengene må anvendes på en måde, der bidrager til at nå ovennævnte mål for energiunionen.
Brugen af disse midler bør heller ikke føre til en mindskelse af ressourcerne til den retfærdige omstilling, til forskning og innovation eller til virksomheder og forbrugere, der rammes af stigende energipriser. 1.6.
Den hidtil usete stigning i energipriserne, der er udløst af Ruslands invasion af Ukraine, har enorme sociale og økonomiske konsekvenser samt konsekvenser for landenes industrielle og produktive struktur.
EØSU understreger, at der har manglet klar europæisk koordinering under energikrisen, og efterlyser, at der som en del af løsningen oprettes et instrument baseret på SURE-modellen til at støtte arbejdstagere og virksomheder i vanskeligheder. 1.7.
De seneste begivenheder har øget den potentielle risiko for cyberangreb og sabotage på kritiske infrastrukturer såsom energinettet og kraftværker.
EØSU anbefaler derfor, at der udarbejdes og vedtages en omfattende strategi for at beskytte EU mod disse former for trusler. 1.8.
EU-landenes vigtigste strategiske mål på mellemlang sigt skal fortsat være energiuafhængighed — navnlig på baggrund af, hvad der er sket som følge af krigen i Ukraine, og tillige under hensyntagen til, at den internationale situation kan blive yderligere forværret.
EØSU forstår »strategisk energiuafhængighed« som et politisk begreb, der skal bruges ved udformningen af EU's fremtidige energimarked, hvor selvstændige beslutninger truffet af EU skal garantere energiuafhængigheden af upålidelige leverandører.
EØSU beklager, at dette spørgsmål ikke behandles behørigt i rapporten og fortsat fremstår uklart, idet der udelukkende fokuseres på uafhængighed af energiimport fra Rusland. 1.9.
For at nå EU's mål om strategisk uafhængighed opfordrer EØSU Rådet og Kommissionen til at udvikle passende instrumenter ved bl.a. at etablere en europæisk suverænitetsfond for at øge investeringerne i rene indenlandske energiteknologier og energiinfrastruktur.
Samtidig er det vigtigt at tilskynde medlemsstaterne til at anvende midlerne optimalt og effektivt til udvikling af ren energi.
En sådan strategi skal også omfatte retningslinjer for, hvordan virksomheder, samfundsinstitutioner, borgerne og energifællesskaber kan gøres interesserede i at investere mere.
De eksisterende instrumenter og ressourcer forekommer ikke at være tilstrækkelige i forhold til de store udfordringer, der skal løses.
EØSU opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på, hvordan nye ressourcer og forsyninger indvirker på miljøet, og på, om der opstår ny afhængighed af tredjelande. 1.10.
EØSU foreslår, at der anlægges en bottom-up-tilgang til opnåelsen af energiuafhængighed, da en sådan tilgang gør det lettere at nå de mål, der er nævnt i punkt 1.3. 1.11.
Den grønne pagt ledsages endnu ikke af modsvarende sociale politikker, der kan gøre denne omstilling til en retfærdig omstilling.
Eftersom beskæftigelses- og industrisystemerne vil blive stærkt påvirket af omstillingsprocesserne, beklager EØSU, at rapporten ikke tager behørigt hensyn til vigtigheden af omfattende beskæftigelses-, færdigheds- og socialpolitikker.
Investeringer i uddannelse, omskoling og opkvalificering bør opfattes som et socioøkonomisk ansvar.