C 184/112
DA
Den Europæiske Unions Tidende
25.5.2023
3.12.
Hvad angår gødning mener EØSU, at der straks bør træffes hasteforanstaltninger, men at der ligeledes bør gennemføres langsigtede foranstaltninger for at styrke det europæiske landbrugs uafhængighed af importeret mineralsk gødning og samtidig reducere miljøaftrykket fra afgrødegødskning i Europa.
Disse bør sigte mod i) at optimere den generelle brug af gødning ved at forbedre planternes næringsstofeffektivitet, hvilket fører til lavere tab, ii) delvis erstatte kunstgødning med større mængder af genanvendt husdyrgødning og andet affald fra fødevarekæden, iii) forbedre Europas selvforsyning inden for gødningsproduktion.
EØSU understreger, at landbruget er under omstilling, og at det med agroøkologi og konservativt landbrug kontinuerligt vil blive bedre.
3.13.
Det er nødvendigt at forbedre planters næringsstofeffektivitet for at reducere forbruget af gødning samt tab af næringsstoffer til vand og luft.
Det bør gøre det muligt at reducere brugen af gødning uden at påvirke produktionsmængden.
Dette kan opnås gennem bedre gødningspraksis, herunder anvendelse af dækafgrøder, valg af gødningsstoffer (fortrinsvis kvælstoftyper såsom nitratbaserede kvælstoffer og anvendelse af urease-/nitrifikations­ hæmmere), anvendelse af biostimulanser samt præcisionsdyrkning, der muliggør optimeret anvendelse (opsplitning, beregning af balancen, jord- og planteanalyse, plantesensorer og beslutningsstøtteværktøjer).
3.14.
Planteforædling er også afgørende for næringsstofeffektiviteten, da forbedrede sorter er i stand til at optage færre næringsstoffer, navnlig kvælstof, for den samme høstede mængde.
I den forbindelse, mener EØSU, at der bør udvikles innovativ teknologi og såsæd, så der altid kan findes løsninger til landbrugere, der oplever begrænsninger i de eksisterende værktøjer (8).
3.15.
Erstatning af næringsstofkrævende afgrøder såsom korn, raps og sukkerroer med planter med mindre næringsstofbehov såsom solsikke (9) og bælgplanter er en tendens, som landbrugerne naturligt har indført siden 2021-2022 (10).
Dette spørgsmål bør dog drøftes med forsigtighed inden for rammerne af den offentlige politik, da et sådant skift i betragtning af de respektive tørstofudbytter og proteinbidrag pr. hektar kan forstyrre landbrugsmarkederne og bringe fødevaresikkerheden i fare.
3.16.
Delvis substitution af mineralsk gødning med organisk gødning, der genanvendes fra husdyrgødning og andet organisk affald, er også en relevant målsætning på mellemlang sigt i EU (11).
Det vil give fordele for jordbunden (øget organisk indhold) og klimaet (lavere emissioner fra fremstilling af syntetisk kvælstofgødning) samt mindske importafhængigheden.
Potentialet i husdyrgødning bør dog ikke overvurderes, da størstedelen af den allerede genanvendes, og de tilgængelige ressourcer er geografisk begrænsede (regioner med strukturelt overskud af husdyrgødning) og genstand for betydelige udvindings-, forarbejdnings- og transportomkostninger.
Næringsstoffer fra humant affald spredes for det meste ikke på landbrugsjorden, selv om de udgør et potentiale på 2 mia.
kg kvælstof (12).
Kommissionen bør også tilskynde til udvikling af teknikker til udvinding af næringsstoffer fra alger og spildevandsslam og sikker anvendelse i landbruget.
3.17.
Med hensyn til kvælstofgødning er fremme af alternative, ikkefossile metoder til ammoniakproduktion et yderst relevant langsigtet mål, da dette vil mindske EU's gasafhængighed og CO2-fodaftryk.
Vedvarende brint produceret ved vandelektrolyse (som også stammer fra vedvarende elektricitet) befinder sig i en industriel pilotfase, mens methaniseringen af biprodukter fra landbruget og organisk affald kan producere både biomethan til ammoniakproduktion og fermentat, der kan anvendes som organisk gødning.
På trods af den nuværende høje markedspris for fossilbaseret ammoniak er vedvarende alternativer imidlertid langtfra konkurrencedygtige og vil kræve tid, teknologisk modning og muligvis betydelige offentlige tilskud, før de når den industrielle fase.
3.18.
EØSU glæder sig over meddelelsen om et nyt markedsobservatorium for gødningsstoffer, der skal oprettes i 2023, og afholdelsen af interessenthøringer i gødningssektoren inden for rammerne af ekspertgruppen vedrørende den europæiske kriseberedskabs- og indsatsmekanisme for fødevaresikkerhed (EFSCM).
EØSU mener også, at enhver væsentlig gennemsigtighed på EU's gødningsmarked kun kan sikres gennem regelmæssig offentliggørelse af repræsentative hjemmemarkedspriser for en række N-, P- og K-gødninger samt udarbejdelse af offentlige statistikker over forbruget af gødningsstoffer.
(8) (9) (10) (11) (12)
EUT C 194 af 12.5 2022, s. 72.
I 2022 voksede det areal, der er tilsået med solsikke i EU, med 750 000 ha, mens kornarealet svandt med samme omfang.
EUT C 75 af 28.2 2023, s. 88.
https://www.eesc.europa.eu/da/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farmingand-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report.
Det anslås, at én person i sin urin udskiller mere end 4 kg kvælstof om året (Viskari et al., 2018 — https://www.frontiersin.org/ articles/10.3389/fsufs.2018.00032/full).