25.5.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 184/89
(7) zajistit, aby v rámci energetické unie hráli ústřední roli občané, kteří převezmou odpovědnost za transformaci energetického systému, budou využívat výhod plynoucích z nových technologií ke snížení svých účtů za energie a budou se aktivně podílet na trhu, a aby se zranitelným spotřebitelům dostalo ochrany.
Ve zprávě jsou popsána opatření, která již byla v zájmu naplnění uvedených vizí přijata nebo mají být realizována v budoucnu.
EHSV nicméně s politováním konstatuje, že přehled opatření, který je ve zprávě uveden, se netýká těchto vizí, nýbrž pěti vzájemně se posilujících a úzce propojených dimenzí, jejichž účelem je dosáhnout větší energetické bezpečnosti, udržitelnosti a konkurenceschopnosti.
Vzhledem k tomuto dvojímu souboru cílů či vizí na jedné straně a dimenzí na straně druhé je nesmírně obtížné sledovat uskutečňování těchto vizí, mj. z toho důvodu, že například ústřední role občanů v rámci energetické unie nebo potřeba prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků je zmíněna v několika dimenzích.
EHSV vyjadřuje politování nad tím, že tato okolnost značně ztěžuje sledování pokroku při realizaci cílů strategie energetické unie.
1.4 Sdělení zcela správně odkazuje na plán REPowerEU, jejž EHSV podporuje a který posílil Zelenou dohodu pro Evropu a balíček „Fit for 55“ a dodal těmto nástrojům nový impuls, přičemž se zaměřil na diverzifikaci, úspory, bezpečnost dodávek a urychlení rozvoje výroby energie z obnovitelných zdrojů.
Je nicméně třeba poukázat na to, že v důsledku současné klimatické a energetické krize a absence bezpečnosti, stability a předvídatelnosti dodávek a cen je Evropská unie pod obrovským tlakem.
Krize by byla mírnější, pokud by byla již dříve přijata cílenější opatření a pokud by například byly brány vážněji cíle, které si EU vytyčila (jako jsou cíle evropské energetické unie).
1.5 Ve zprávě o energetické unii za rok 2022 se odhaduje, že v zájmu dosažení úplné nezávislosti na ruských fosilních palivech bude nutné investovat v období od současnosti do roku 2030 z veřejných zdrojů 300 miliard EUR do opatření v různých oblastech, což bude mít značný dopad na celkový rozpočet EU.
Kromě toho budou zapotřebí další soukromé investice, a to i ze strany evropských občanů.
EHSV se domnívá, že tyto finanční prostředky musí být vynaloženy tak, aby to přispělo k dosažení výše uvedených cílů energetické unie.
Zároveň by tyto výdaje neměly vést ke snížení prostředků vyčleněných na spravedlivou transformaci, výzkum a inovace nebo prostředků určených podnikům a spotřebitelům dotčeným rostoucími cenami energií.
1.6 Bezprecedentní nárůst cen energií vyvolaný invazí Ruska na Ukrajinu má obrovské sociální a hospodářské důsledky a dopadá také na průmyslovou a výrobní strukturu jednotlivých zemí.
EHSV poukazuje na absenci jasné koordinace na evropské úrovni v průběhu energetické krize a žádá, aby byl v této souvislosti mj. vytvořen nástroj, který bude vycházet z nástroje SURE a sloužit k podpoře pracovníků a podniků v obtížné situaci.
1.7 V důsledku aktuálního dění se zvýšilo riziko kybernetických útoků a aktů sabotáže na kritické infrastruktury, jako jsou energetické sítě a elektrárny.
EHSV tudíž doporučuje, aby byla vypracována a přijata komplexní strategie na ochranu EU před tímto druhem hrozeb.
1.8 Hlavním střednědobým strategickým cílem členských států EU – zejména s ohledem na události spojené s válkou na Ukrajině a také vzhledem k možné další komplikaci mezinárodní situace – musí zůstat energetická autonomie.
„Strategická energetická autonomie“ pro nás představuje politický koncept, který přispěje k utvoření budoucího trhu EU s energií, na němž bude díky autonomně přijatým rozhodnutím EU zaručena energetická nezávislost ve vztahu k nespolehlivým dodavatelům.
EHSV lituje skutečnosti, že toto téma není ve zprávě náležitě zohledněno a je mimo centrum pozornosti a že se Komise zaměřuje pouze na nezávislost na dovozu energie z Ruska.
1.9 EHSV vyzývá Radu a Komisi, aby v zájmu dosažení cílů strategické autonomie EU vytvořily vhodné nástroje, mj. zřízením Evropského fondu suverenity, na podporu investic do technologií a infrastruktury pro čistou domácí energii.
Mimoto bude zapotřebí pobídnout členské státy k optimálnímu a účinnému využívání finančních prostředků za účelem rozvoje čisté energie.
V rámci této strategie bude rovněž nezbytné poskytnout instrukce ohledně toho, jakým způsobem lze zajistit, aby podniky, veřejné instituce, občané a energetická společenství investovaly více.
Nástroje a zdroje, které jsou k dispozici v současnosti, se zdají být nedostatečné, vezmeme-li v potaz závažné výzvy, které je třeba řešit.
EHSV vyzývá Komisi, aby věnovala mimořádnou pozornost dopadu nových zdrojů a dodávek na životní prostředí a vzniku nové závislosti na třetích zemích.
1.10 EHSV navrhuje řídit se při posilování energetické autonomie přístupem zdola nahoru, poněvadž tak bude snazší dosáhnout cílů uvedených v odstavci 1.3.
1.11 Zelenou dohodu pro Evropu zatím nedoprovázejí odpovídající opatření sociální politiky, která by zajistila, aby tato transformace byla transformací spravedlivou.
Vzhledem k tomu, že proces transformace bude mít velký dopad na systémy zaměstnanosti a průmyslové systémy, EHSV lituje skutečnosti, že zpráva náležitě nezohledňuje význam komplexních politik v oblasti zaměstnanosti a dovedností a v sociální oblasti.
Investice do vzdělávání, změnu kvalifikace a prohlubování dovedností je třeba chápat jako socioekonomickou odpovědnost.