25.5.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 184/89
7) поставяне на гражданите в центъра на енергийния съюз, в рамките на който те се ангажират с прехода на енергийната система, възползват се от новите технологии, за да намалят сметките си за енергия, участват активно на пазара, а уязвимите потребители са защитени.
Докладът съдържа описание на предприетите или планирани до този момент мерки за изпълнението на тези визии.
Въпреки това ЕИСК изразява съжаление, че представеният в доклада обзор не се отнася до визиите, а по-скоро до петте взаимно подсилващи се и тясно свързани измерения, чиято цел е да повишат енергийната сигурност, устойчивостта и конкурентоспособността.
Този двоен набор от цели или визии, от една страна, и измерения, от друга, затруднява изключително много проследяването на изпълнението на визиите, също и поради факта, че например проблемите на гражданите, които са в основата на енергийния съюз, или необходимостта от повишаване на квалификацията и преквалификация на работната сила се появяват в няколко от измеренията.
ЕИСК изразява съжаление, че това много затруднява проследяването на напредъка, постигнат в изпълнението на целите на стратегията за енергиен съюз. 1.4.
В съобщението основателно се прави позоваване на плана REPowerEU, който беше подкрепен от ЕИСК и с който бяха възобновени и укрепени инструментите по Зеления пакт и по пакета „Подготвени за цел 55“, с акцент върху диверсификацията, икономиите, сигурността на доставките и ускоряването на развитието на възобновяемите енергийни източници.
Настоящата криза в областта на климата и енергийната криза, както и липсата на сигурност, стабилност и предвидимост на доставките и цените, обаче оказват огромен натиск върху Европейския съюз.
Кризата нямаше да бъде толкова тежка, ако по-рано бяха предприети по-целенасочени действия и ако собствените цели на ЕС (например целите на Европейския енергиен съюз) се възприемаха по-сериозно. 1.5.
Според Доклада за състоянието на енергийния съюз през 2022 г. в различните направления на действие, насочени към постигане на пълна независимост от руските изкопаеми горива до 2030 г., трябва да бъдат инвестирани приблизително 300 милиарда евро публични средства, което ще окаже значително въздействие върху общия бюджет на ЕС.
Освен това ще са необходими допълнителни частни инвестиции, включително инвестиции от страна на европейските граждани.
ЕИСК счита, че средствата трябва да бъдат изразходвани по начин, който спомага за постигането на горепосочените цели на енергийния съюз.
Освен това разходите не би трябвало да водят до намаляване на ресурсите за справедливия преход, за научни изследвания и иновации или за предприятията и потребителите, засегнати от покачващите се цени на енергията. 1.6.
Безпрецедентното покачване на цените на енергията, предизвикано от руското нашествие в Украйна, има огромни социални и икономически последици, както и последици за промишлената и производствената система на държавите.
ЕИСК подчертава липсата на ясна координация на равнище ЕС по време на енергийната криза и, като част от ответните действия, призовава за създаването на инструмент, основаващ се на модела SURE, с цел подпомагане на работниците и предприятията в затруднено положение. 1.7.
Неотдавнашните събития увеличиха потенциалния риск от кибератаки и актове на саботаж срещу критични инфраструктури като енергийната мрежа и електроцентралите.
Ето защо ЕИСК препоръчва да се разработи и приеме всеобхватна стратегия за защита на ЕС от този вид заплахи. 1.8.
Целта за енергийна автономност трябва да остане основната средносрочна стратегическа цел на държавите от ЕС, по-специално в светлината на случващото се с войната в Украйна и като се има предвид и евентуалното допълнително усложняване на международното положение.
Разбираме „стратегическата енергийна автономност“ като политическа концепция, която ще спомогне за оформянето на бъдещия енергиен пазар на ЕС, където автономните решения, вземани от ЕС, ще гарантират енергийна независимост от ненадеждни доставчици.
ЕИСК изразява съжаление относно факта, че тази тема не е разгледана по подходящ начин в доклада и е оставена без внимание, като се поставя акцент единствено върху независимостта от вноса на енергия от Русия. 1.9.
За да се постигнат целите на ЕС за стратегическа автономност, ЕИСК призовава Съвета и Комисията да разработят подходящи инструменти, включително чрез създаването на Европейски фонд за суверенитет, за да се стимулират инвестициите в технологии за чиста енергия и енергийна инфраструктура на национално равнище.
В същото време е от решаващо значение държавите членки да бъдат насърчавани да използват средствата по оптимален и ефективен начин за развиването на чиста енергия.
Тази стратегия трябва да включва и насоки за това как да се стимулират по-големи инвестиции от страна на предприятията, общностните институции, гражданите и енергийните общности.
Инструментите и ресурсите, които понастоящем се предоставят, изглеждат недостатъчни за сериозните предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени.
ЕИСК приканва Комисията да обърне особено внимание на въздействието на новите ресурси и доставки върху околната среда, както и на новите зависимости от трети държави. 1.10.
ЕИСК предлага при развитието на енергийна автономност да се следва подход „от долу нагоре“, тъй като този подход улеснява постигането на целите, посочени в параграф 1.3. 1.11.
Зеленият пакт все още не е придружен от еквивалентни социални политики, така че този преход да бъде справедлив.
Като се има предвид, че системата за заетост и промишлената система ще бъдат силно засегнати от процесите на преход, ЕИСК изразява съжаление, че в доклада не се отчита по подходящ начин значението на всеобхватните политики в областта на заетостта и уменията и социални политики.
На инвестициите в образование, преквалификация и повишаване на квалификацията трябва да се гледа като на социално-икономическа отговорност.