C 184/84
BG
Официален вестник на Европейския съюз
25.5.2023 г.
1.6.
ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че методологиите се основават на научни доказателства и се ръководят от научната общност.
ЕИСК отбелязва, че системата за сертифициране е твърде сложна и обременяваща, за да насърчи широкото възприемане на тези практики — процедурите изглеждат много времеемки и технически и могат да откажат операторите да извършват своята дейност, като се има предвид, че те често са малки предприятия, които дори в най-добрия случай разполагат с ограничени маржове. 1.7.
ЕИСК отбелязва, че за извършването на мониторинг, отчитане и проверка е необходим разнообразен набор от измервания на поглъщанията на въглерод, включващ използване на дистанционно наблюдение и сателитни изображения.
По отношение на необходимите измервания, ЕИСК подчертава, че е от съществено значение разходите за мониторинг, отчитане и проверка за отстраняването на въглерод да бъдат възможно най-ниски, за да се гарантира широк достъп до рамката за сертифициране. 1.8.
ЕИСК подчертава, че свързаните с предложението потенциалните рискове и странични ефекти за основните участници (земеделски стопани, горска промишленост и строителна и дървопреработвателна промишленост), включително тези от екологичен или социално-икономически характер, трябва да бъдат внимателно оценени и разгледани, преди да се интегрират в рамката за сертифициране в други политики, като например общата селскостопанска политика. 1.9.
Според ЕИСК настоящата обща селскостопанска политика (ОСП) не следва да се използва за финансиране на улавянето на въглероден диоксид в земеделието или на поглъщането на въглерод (1).
Въпреки че ролята на ОСП може да бъде малка по отношение на поглъщанията на въглерод, този инструмент е предназначен за производството на храни, фуражи и биомаса, което е основната цел на сектора на селското и горското стопанство.
В този конкретен контекст поглъщанията на въглерод са страничен продукт, което означава, че би трябвало да се предоставят допълнителни източници на финансиране. 1.10.
ЕИСК счита, че високата степен на неяснота от страна на Комисията по отношение на финансирането ще бъде силен демотивиращ фактор за потенциалните участници.
Поради тази причина ЕИСК подчертава, че е необходимо известно равнище на сигурност по отношение на финансирането.
Предвид възможностите за поглъщане на въглерод в бъдеще ЕИСК препоръчва да се разработи пътна карта за общ финансов инструмент за тези мерки. 2.
Общи бележки Необходимостта от увеличаване на поглъщанията на въглерод, за да се постигнат целите за нулеви нетни емисии 2.1.
В съответствие с Парижкото споразумение Европейският съюз се ангажира да постигне нулеви нетни емисии на парникови газове (ПГ) до 2050 г. и отрицателни нетни емисии след това.
Според последния доклад на Междуправителствения комитет по изменението на климата (МКИК), ако вниманието бъде насочено само към намаляването на емисиите, това няма да е достатъчно за постигането на тази цел: „използването на поглъщания на въглероден диоксид за противодействие на трудните за намаляване остатъчни емисии е неизбежно, ако целта е да се постигнат нулеви нетни емисии на CO2 или парникови газове“ (2). 2.2.
Въпреки че поглъщанията на въглерод не заместват необходимите драстични намаления на емисиите на парникови газове, те ще трябва да допълнят усилията за намаляване на емисиите, за да се постигнат нулеви нетни и отрицателни нетни емисии.
Следователно поглъщанията на въглерод ще трябва да се увеличат значително в световен мащаб, за да се контролират концентрациите на парникови газове в атмосферата и да се ограничи глобалното затопляне.
За да постигне целите си в областта на климата, ЕС предвижда, че ще трябва да намали емисиите си с 85—95 % в сравнение с 1990 г., като поглъщанията на въглерод ще бъдат необходими за постигането на тези стойности.
Поради това всяка година от атмосферата ще трябва да се отстраняват няколкостотин милиона тона (Mt) CO2.
2.3.
За тази цел досега ЕС е въвел няколко инициативи:
— Европейския закон за климата, в който се определя целта на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г.; — Регламента за земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС), в чието последно предложение за изменение се предвижда целта за поглъщане на еквивалент на 310 млн. тона CO2 нето от почвите, горите и изделията от дърво до 2030 г.; и — Съобщението относно устойчивите въглеродни цикли, в което се очертава пътната карта за улавяне на въглероден диоксид в земеделието, като по този начин се допринася за постигането на предложената цел за 2030 г. в областта на ЗПЗГС, и промишлени решения за премахване на най-малко 5 млн. тона през 2030 г.
В съобщението също така се обявяват планове за разработване на предложение за регулаторна рамка за сертифициране на поглъщанията на въглерод.
(1) (2)
ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 95.
МКИК, Трета работна група, Обобщение за лицата, определящи политиката, 2022 г.