C 184/112
BG
Официален вестник на Европейския съюз
25.5.2023 г.
3.12.
По отношение на торовете ЕИСК счита, че въпреки че следва незабавно да се предприемат спешни действия, следва да се въведат и по-дългосрочни мерки, за да се оптимизира зависимостта на европейското селско стопанство от вносни минерални торове, като същевременно се намали отпечатъкът върху околната среда от наторяването на културите в Европа.
Чрез тези мерки следва i) да се оптимизира цялостното използване на торове, като се повиши ефективността на растителните хранителни вещества, което да доведе до намаляване на загубите; ii) да се заместят частично синтетичните торове, като се използват в по-голяма степен рециклиран оборски тор и други отпадъци от хранителната верига; iii) да се подобри независимостта на Европа по отношение на производството на торове.
ЕИСК подчертава, че селското стопанство е в процес на преход и благодарение на агроекологията и консервативното селско стопанство ще продължи да се подобрява. 3.13.
Повишаването на ефективността на растителните хранителни вещества е необходимо, за да се намали потреблението на торове, както и загубите на хранителни вещества във водата и въздуха, което би трябвало да даде възможност за намаляване на използването на торове, без да се засяга обемът на производството.
Това може да се постигне чрез подобрени практики за наторяване, включително използването на покривни култури, избора на торове (като се отдава предпочитание на азотните видове, като например нитратните торове, и използването на инхибитори на уреаза/нитрификация), използването на биостимулатори и на прецизно земеделие, което дава възможност за оптимизирано прилагане (разделно прилагане, изчисляване на баланса, анализ на почвата и растенията, растителни сензори, инструменти за подпомагане на вземането на решения). 3.14.
Селекцията на растенията също е от ключово значение за ефективността на хранителните вещества, тъй като подобрените сортове могат да поемат по-малко хранителни вещества, особено азот, за едно и също количество реколта.
Във връзка с това ЕИСК счита, че следва да се разработят иновативни технологии и семена, които да могат винаги да предоставят решения на земеделските стопани, изправени пред ограничения по отношение на съществуващите инструменти (8). 3.15.
Замяната на култури, на които са необходими много хранителни вещества, като зърнени култури, маслодайна рапица и захарно цвекло, с растения, на които са необходими по-малко хранителни вещества, като слънчоглед (9) и бобови растения, е тенденция, която земеделските стопани естествено възприеха от 2021—2022 г. насам (10).
Това обаче следва да се обмисли внимателно в рамките на публичната политика, тъй като, предвид съответните добиви на сухо вещество и принос на протеини на хектар площ, подобно действие би могло да наруши селскостопанските пазари и да застраши продоволствената сигурност. 3.16.
Частичното заместване на минералните торове с органични торове, рециклирани от оборски тор и други органични отпадъци, също е средносрочна цел от значение в ЕС (11).
Това ще донесе ползи за почвите (по-високо органично съдържание) и за климата (по-ниски емисии от производството на синтетични азотни торове) и ще намали зависимостта от внос.
Потенциалът на оборския тор обаче не бива да се надценява, тъй като по-голямата част от него вече се рециклира, наличните ресурси са географски ограничени (региони със структурен излишък за оборски тор) и има значителни разходи за мобилизиране, преработка и транспорт.
Хранителните вещества от човешки отпадъци обикновено не се влагат в земеделските почви, въпреки че в тях биха могли да се съдържат 2 милиарда килограма азот (12).
Европейската комисия следва също така да насърчава разработването на техники за извличане на хранителни вещества от водорасли и утайки от пречистване на отпадъчни води и безопасното им прилагане в селското стопанство.
3.17. Що се отнася до азотните торове, изключително важна дългосрочна цел е популяризирането на алтернативни процеси за производството на амоняк от неизкопаеми източници, тъй като това би намалило зависимостта на ЕС от газ, както и неговия въглероден отпечатък.
Производството на чист водород чрез електролиза на водата (с електроенергия от възобновяеми източници), е на етап промишлено изпитване, а чрез метанизацията на селскостопанските странични продукти и органичните отпадъци може да се произвежда както биометан за генериране на амоняк, така и ферментационен продукт, използваем като органичен тор.
Въпреки високата понастоящем пазарна цена на амоняка, произведен от изкопаеми горива, обаче възобновяемите алтернативи са далеч по-малко конкурентоспособни и ще са необходими време, технологична зрялост и евентуално значителни публични субсидии, преди да достигнат промишления етап. 3.18.
ЕИСК приветства обявяването на нова обсерватория за пазара на торове, която ще бъде създадена през 2023 г., и организирането на консултации със заинтересованите страни в областта на торовете в рамките на експертната група на Европейския механизъм за готовност и реакция при кризи в областта на продоволствена сигурност (EFSCM).
Освен това ЕИСК счита, че значително равнище на прозрачност на пазара на торове в ЕС може да бъде гарантирано само чрез редовното публикуване на представителни цени на вътрешния пазар за редица азотни, фосфорни и калиеви торове, както и чрез разработването на публични статистически данни за потреблението на торове.
(8) (9) (10) (11) (12)
ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 72.
През 2022 г. площта, засята със слънчоглед в ЕС, се е увеличила с 750 000 ha, а площта, засята със зърнени култури, е намаляла в същия размер.
ОВ C 75, 28.2.2023 г., стр. 88.
https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farmingand-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report.
По изчисления един човек отделя над 4 kg азот годишно с урината си (Viskari et al, 2018 г. — https://www.frontiersin.org/articles/ 10.3389/fsufs.2018.00032/full).