25.5.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 184/111
3.5.
Настоящата криза засегна тежко ползвателите на торове, и по-специално земеделските стопани и специалистите в областта на смесените култури и животновъдството, на които се падат 62 % от разходите за торове в ЕС и 69 % от потреблението на азот в ЕС (3).
Те са изправени пред недостиг на парични средства за закупуване на торове преди прибирането на реколтата, както и пред свиване на съотношението разходи/цена, тъй като по-високите цени на селскостопанските продукти може да не компенсират ефекта от повишените цени на торовете и други селскостопански суровини (4).
Поради тази причина целенасочената подкрепа за ползвателите на торове, както е предвидена в изменената временна рамка на ЕС за държавна помощ при кризи, може да допринесе за преодоляването на кризата. 3.6.
Съществуват обаче строги бюджетни ограничения и конкуренция в приоритетите при финансирането на такава подкрепа, ако се използва селскостопанският резерв на ЕС на стойност 450 милиона евро за финансовата 2023 година.
Финансирането на такива действия чрез национални стратегически планове по ОСП също не е подходящ вариант, тъй като те бяха одобрени съвсем наскоро и тяхното изменение би изисквало дълго време.
На свой ред използването на държавна помощ поражда както национални бюджетни ограничения, така и риск от значителни нарушения на конкуренцията между земеделските стопани от различни държави членки.
За това свидетелства фактът, че до момента само три държави членки са въвели схеми за помощ, предназначени за закупуване на торове от земеделските стопани, с общ бюджет от 855 милиона евро. 3.7.
Поради тази причина ЕИСК счита, че коригиращите мерки за подобряване на функционирането на пазара на торове в ЕС са по-препоръчителни и по-ефективни от гледна точка на разходите за данъкоплатците.
Такива извънредни, временни мерки следва да бъдат насочени както към предлагането на торове, така и към цените в Европа, като се благоприятстват вносът и конкуренцията.
Някои предприятия за производство на торове мащабно увеличават печалбите си.
Необходимо е положително, стратегически насочено послание в подкрепа на този сектор, ако искаме тези средства да се инвестират в европейските заводи и да повишат равнището на автономност на Европа.
Това е цената на нашата независимост. 3.8.
Като продължение на предложението на Европейската комисия от 17 юли 2022 г. в Регламент (ЕС) 2022/2465 на Съвета от 12 декември 2022 г. (5) се предвижда временно суспендиране на вносните мита за карбамид и амоняк (с изключение на вноса от Русия и Беларус).
ЕИСК приветства това решение, като се има предвид, че освен върху партньорите, които вече се възползват от споразуменията за свободна търговия с ЕС (като например държавите от Северна Африка), такова суспендиране би трябвало да окаже положително въздействие върху други основни източници на доставки (като САЩ и държавите от Централна Азия и Персийския залив).
Регламентът обаче влезе в сила твърде късно, за да окаже въздействие върху сезон 2022—2023 г., тъй като по-голямата част от вноса на карбамид е била доставена или поръчана на прекалено високи цени.
Междувременно Съветът взе решение за времево ограничение от шест месеца вместо първоначално предвидените две години.
ЕИСК отправя препоръка към Комисията и към Съвета да удължат срока на действие на регламента до следващия сезон и да включат в обхвата му всички азотни и фосфорни торове, тъй като това би насърчило наличността чрез диверсификация на доставките, както и би намалило цените на торовете на вътрешния пазар на ЕС. 3.9.
Освен това следва спешно да се въведат други мерки, насочени към функционирането на пазара на минерални торове в ЕС, в областта на логистиката и регулирането, включително i) стимулиране на земеделските стопани и дистрибуторите на торове да извършват ранни покупки и да управляват ценовите рискове; ii) улесняване на логистиката при вноса на пристанища за плавателни съдове, пренасящи торове, и на сухопътния транспорт на торове с тежкотоварни автомобили; iii) съгласуване на разбиранията в различните държави членки относно доставчиците на торове с оглед на руските санкции; iv) позволяване на временни възможности за гъвкавост в регламентите на ЕС, включително Регламента относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), законодателството в областта на транспорта и Регламента относно продуктите за наторяване. 3.10.
Следвайки техническите предложения на своя Съвместен изследователски център (6), Европейската комисия следва бързо да предложи законодателни мерки, позволяващи безопасно използване на преработен оборски тор над прага, определен за уязвимите на нитрати зони в Директивата за нитратите (RENURE), и по-голямо заместване на синтетичните торове.
В очакване на този нов праг ЕИСК препоръчва настоящият максимален праг от 170 kg/ha органичен азот на година да се прилага за всички земеделски стопани в ЕС.
Средносрочни действия в ЕС 3.11.
Както се посочва в доклада за стратегическото прогнозиране за 2022 г. (7), ЕИСК препоръчва да се намали зависимостта на ЕС от вноса на фуражи, торове и други суровини и предлага определение за отворена стратегическа автономност по отношение на продоволствените системи, което се основава на производството на храни, работната сила и справедливата търговия.
Основната цел е да се осигури продоволствена сигурност за всички граждани на ЕС чрез здравословни, устойчиви, издръжливи и справедливи доставки на храни.
(3) (4) (5) (6) (7)
Източник: СЗСИ, 2017 г.
За справка цената на амониевия нитрат във Франция през ноември 2022 г. е била с 203 % по-висока от цената през януари 2021 г. За разлика от нея, цената на мелничарската пшеница се е увеличила с 45 % през същия период.
Източник: La Dépêche Le Petit Meunier.
https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022R2465 (ОВ L 322, 16.12.2022 г., стр. 81).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121636.
https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/2021-annual-foresight-report (вж.
ОВ, стр. 45).