C 184/96
BG
Официален вестник на Европейския съюз
25.5.2023 г.
2.6.
В една все по-цифровизирана енергийна система с децентрализирани производство, пренос и разпределение на енергия и по-голям брой цифрово свързани устройства в домовете нараства рискът от шпионаж, киберпрестъпност и хардуерни повреди, свързани с потреблението на енергия.
Поради това Комисията предлага добре координирани мерки за киберсигурност с цел укрепване на цялостната устойчивост на системата. 2.7.
В плана за действие се посочва, че за тази цел са необходими средносрочни и дългосрочни действия, както и рамка за управление.
Комисията обяснява, че ще приобщи редица общности на заинтересовани страни, предприятия и международни партньори, и отбелязва, че ограниченото публично финансиране трябва да се използва благоразумно и че са необходими повече частни инвестиции.
3.
Общи бележки 3.1.
В своя план за действие Комисията правилно разглежда огромния потенциал на цифровите технологии за увеличаване на гъвкавостта на електроенергийната система.
ЕИСК подкрепя тези цели и приветства повечето от мерките, предложени в плана за действие.
По-специално ЕИСК вече е установил ясно връзката между енергийния преход и цифровата трансформация, като изтъква ползите от цифровизацията по отношение на икономиите на енергия, намалената енергийна интензивност и по-доброто управление на енергийната инфраструктура.
Въпреки че оптимистичното отношение на плана за действие е вдъхновяващо, наблюдава се тенденция Комисията да пренебрегва факта, че физическата действителност е много различна от случаите на използване на цифровизацията, посочени в плана за действие. 3.2.
ЕИСК счита, че основните предизвикателства пред енергийния сектор са следните: диверсифициране на енергийните източници на Европа, намаляване на зависимостта от вноса на енергия, осигуряване на интегриран вътрешен енергиен пазар, подобряване на енергийната ефективност, бързо разширяване на енергийната мрежа, гарантиране на сигурността на доставките, декарбонизиране на икономиката, намаляване на емисиите, осъществяване на преход към нисковъглеродна икономика с нисковъглеродни технологии и технологии за чиста енергия, увеличаване и масово разширяване на енергията от възобновяеми източници за постигане на целите в областта на климата, насърчаване на свързаните с това научни изследвания и образование, гарантиране на справедлив преход и подкрепа за социалното измерение на енергетиката, като например намаляване на енергийната бедност.
Цифровизирането на енергийната система е в основата на това и може да спомогне за посрещането на всички тези основни предизвикателства. 3.3.
Въпреки че както стратегическият подход, така и конкретните мерки от плана за действие са насочени в правилната посока, Комисията не успява да интегрира плана за действие в общата енергийна политика.
Едностранчивият подход с акцент единствено върху цифровизацията, който пренебрегва общата рамка, няма да генерира ползите, които са правилно обяснени в плана за действие. 3.4.
В предложението на Комисията се описва идеална страна, която надгражда добре развита енергийна система (напр. преносни и разпределителни мрежи) и я цифровизира.
В Европа обаче преносните и разпределителните мрежи трябва първо да бъдат развити, преди да могат да бъдат разработени сложни цифрови технологии.
Цифровизацията се извършва напразно, ако интелигентно управляваната енергия не може да бъде пренесена чрез енергопреносните мрежи.
Освен това в преносните и разпределителните мрежи се губи огромно количество енергия.
Дори днес в големи държави като Германия цената на зелената електроенергия, която е неизползваема и непреносима и която трябва да бъде ограничена, възлизаше на повече от 2 милиарда евро преди енергийната криза и на повече от 12 милиарда евро по време на енергийната криза.
Тази икономическа загуба ще се увеличи многократно, освен ако електроенергийните мрежи и съвместимият със системата капацитет за съхранение се разширят бързо и същевременно се намерят по-добри начини за пряко използване на електроенергията на място.
Цифровизацията в тази област може да играе роля при идентифицирането на тези загуби и използването на генерираните по този начин данни за развитието на мрежата. 3.5.
Вярно е, че са необходими значителни инвестиции в енергийната инфраструктура, за да се направят мрежите интелигентни.
Вярно е също така, че много държави членки не стимулират такива инвестиции, тъй като тяхното регулиране показва ясно предпочитание към капиталовите разходи, а инвестициите в цифровизацията са предимно оперативни разходи.
Координирането и наблюдението на тези инвестиции и свързания с тях напредък няма да бъдат достатъчни.
ЕИСК призовава Европейската комисия да включи идеите за „насърчаване на инвестициите в цифровата електроенергийна инфраструктура“ в изменение на член 58 от Директива 2019/944 относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия, като гарантира регулаторна рамка, която ефективно стимулира инвестициите в цифровизирането на електрическите мрежи. 3.6.
Европейската комисия правилно посочва, че цифровите инструменти играят важна роля за разработването на схеми за колективно потребление на собствена електроенергия и енергийни общности.
Както насоките, така и планираната платформа за експериментиране могат да помогнат, но те не са най-важните аспекти.
Повече от пет години след представянето на пакета за чиста енергия енергийните общности и колективното потребление на собствена електроенергия все още играят незначителна роля в европейските енергийни системи.
В много случаи основните причини за това са значителните бюрократични пречки и липсата на информация от страна на потребителите и производителите.
Досега Европейската комисия пренебрегва наличието на тези пречки.
На европейците трябва да се предоставят стимули, които в