23.5.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 180/5
Det finns dock stora skillnader mellan arbetsmarknaderna i olika medlemsstater och inom olika sektorer.
Jobbskapandet har sedan 2019 varit starkast inom informationsteknik och professionella tjänster, medan transportsektorn samt hotell- och restaurangsektorn har haft jobbförluster.
Demografiska förändringar kommer sannolikt också att leda till ett stramare läge på euroområdets arbetsmarknader.
Lämpliga och effektiva satsningar på utbildning av god kvalitet i alla åldersgrupper kommer att vara avgörande för att minska kompetensbristen i dag och i framtiden och stödja den gröna och den digitala omställningen.
Löneutvecklingen accelererade något under 2022, vilket ledde till en aggregerad ökning i enhetsarbetskostnaderna.
Den var dock måttlig totalt sett och beräknas understiga inflationstakten med god marginal.
Den reala ersättningen per anställd beräknas sjunka med 2,8 % under 2022 och med ytterligare 0,9 % under 2023 innan en del av denna försämring hämtas in under 2024.
Förankrade inflationsförväntningar spelar en viktig roll för att minska risken att snabbt stigande löneanspråk driver upp inflationen ytterligare.
(11)
Strukturreformer, bland annat inom ramen för den europeiska gröna given eller gröna och digitala reformer som får stöd från faciliteten, särskilt efter de ändringar som infördes i förordning (EU) 2021/241 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/435 (5) i syfte att införa REPowerEU-planen som återfinns i kommissionens meddelande av den 18 maj 2022, är viktiga för att stärka den inre marknaden och motståndskraften hos euroområdets ekonomier.
I detta avseende är det också viktigt att genomföra de landspecifika reformer som rekommenderats av rådet 2022 inom ramen för den europeiska planeringsterminen.
Ytterligare förbättringar av företagsklimatet, bland annat genom att minska hindren för investeringar och omfördelning av kapital, modernisera offentliga förvaltningar, skynda på beviljandet av tillstånd samtidigt som miljön skyddas och restriktiva regelverk avskaffas, kan öka produktiviteten och tillväxten.
Reformer är tillsammans med investeringar avgörande för att lyckas med den gröna och den digitala omställningen, i synnerhet för att förbättra energieffektiviteten, stödja omställningen till klimatneutralitet och öka utbudet och användningen av förnybar energi, samt för att stödja omskolning och kompetenshöjning.
Den snabba och ihållande uppgången i energipriser har satt press på de energiintensiva industriernas och de små och medelstora företagens affärsmodeller, vilket har fått effekter för sysselsättningen och humankapitalet.
Effektiva insolvenssystem kan underlätta omställningen och göra det lättare att omfördela resurser.
Det finns fortfarande stora skillnader mellan insolvenssystemen i euroområdet, och en effektivisering och harmonisering skulle främja den ekonomiska anpassningen och den inre marknaden för kapital.
(12)
Under 2022 visade sig banksektorn på det hela taget vara motståndskraftig.
Även om banksektorn i euroområdet som helhet är välkapitaliserad och har haft en förbättrad lönsamhet sedan 2021, kan en plötslig försämring av de makroekonomiska utsikterna i kombination med högre räntor som innebär ökade kostnader för låntagarna, leda till en försämring av kvaliteten på dess tillgångar.
I ett läge där tillgången till krediter stramas åt är det viktigt att risker upptäcks i tid, att proaktiva kontakter tas med låntagare och att nödlidande lån hanteras aktivt för att bankerna ska behålla sin förmåga att finansiera ekonomin.
Kreditinstitutens motståndskraft kan påverkas negativt av strukturella faktorer, bl.a. överkapacitet och konkurrens från nya leverantörer av finansiella tjänster.
Även andra risker kan uppstå på finansmarknaderna.
Framför allt kan högre riskpremier och ett stramare likviditetsläge leda till att tillgångspriserna sjunker.
Detta kan till följd av marginalsäkerhetskrav orsaka ytterligare påfrestningar utöver den likviditetsstress som vissa energiföretag redan upplever.
Hur bostadsmarknaden och marknaden för kommersiella fastigheter reagerar på högre räntesatser måste också noggrant övervakas, eftersom lägre efterfrågan och försämrad förmåga att klara av räntor och amorteringar kan pressa ned fastighetspriserna och förstärka konjunkturella risker, särskilt i de medlemsstater i euroområdet där hushållens skuldsättning är hög.
Det är även viktigt att i större utsträckning uppmärksamma de ökade cyberriskerna, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 (6) kommer att stärka finansiella företags motståndskraft mot risker knutna till informations- och kommunikationsteknik.
I september 2022 utfärdade Europeiska systemrisknämnden (ESRB) rekommendation ESRB/2022/7 som innehåller en varning där den privata sektorns institutioner, marknadsaktörer och berörda myndigheter uppmanades att fortsätta att förbereda sig för tailriskscenarier.
(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/435 av den 27 februari 2023 om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013, (EU) 2021/1060 och (EU) 2021/1755 samt direktiv 2003/87/EG (EUT L 63, 28.2.2023, s. 1).
(6) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 av den 14 december 2022 om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna (EG) nr 1060/2009, (EU) nr 648/2012, (EU) nr 600/2014, (EU) nr 909/2014 och (EU) 2016/1011 (EUT L 333, 27.12.2022, s. 1).