23.5.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 180/5
Vendar obstajajo znatne razlike na trgu dela med državami članicami in sektorji.
Od leta 2019 je bilo največ delovnih mest ustvarjenih na področju informacijske tehnologije in strokovnih storitev, medtem je bila na področju prevoza, nastanitve in živil zabeležena izguba delovnih mest.
Na zaostrovanje razmer na trgu dela v euroobmočju bodo verjetno vplivale tudi demografske spremembe.
Ustrezne in učinkovite naložbe v kakovostno izobraževanje in usposabljanje v vseh starostih bodo ključne za ublažitev sedanjega in prihodnjega pomanjkanja strokovnega znanja in spretnosti ter podporo zelenemu in digitalnemu prehodu.
Rast plač se je v letu 2022 nekoliko povečala, kar je privedlo do skupnega povišanja stroškov dela na enoto.
Vendar je na splošno ostala zmerna in naj bi ostala precej pod inflacijo.
Realna sredstva za zaposlene naj bi se v letu 2022 skrčila za 2,8 %, v letu 2023 pa za dodatnih 0,9 %, medtem ko naj bi bil v letu 2024 povrnjen del izgube.
Zasidrana inflacijska pričakovanja imajo ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj, da bi hitro povečanje zahtev po višjih plačah prispevalo k dodatnemu povečanju inflacije.
(11)
Strukturne reforme, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru evropskega zelenega dogovora ali zelenih in digitalnih reform, podprte v okviru Mehanizma, zlasti na podlagi sprememb Uredbe (EU) 2021/241, ki jih je uvedla Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) za izvajanje načrta REPowerEU iz sporočila Komisije z dne 18. maja 2022, so ključne za okrepitev enotnega trga in odpornosti gospodarstev euroobmočja.
V zvezi s tem je pomembno tudi izvajanje reform za posamezne države, ki jih je priporočil Svet v letu 2022 v okviru evropskega semestra.
Nadaljnje izboljšanje poslovnega okolja, med drugim tudi z zmanjšanjem ovir za naložbe in prerazporeditvijo kapitala, posodobitvijo javnih uprav in pospešitvijo izdajanja dovoljenj ob hkratnem varstvu okolja in odpravi omejevalnih regulativnih okvirov, lahko poveča produktivnost in rast.
Reforme so skupaj z naložbami ključnega pomena za dokončanje zelenega in digitalnega prehoda, zlasti za izboljšanje energijske učinkovitosti, podpiranje prehoda na podnebno nevtralnost, povečanje ponudbe ter uvajanja energije iz obnovljivih virov in podpiranje preusposabljanja in izpopolnjevanja.
Zaradi hitrega in vztrajnega povišanja cen energije so poslovni modeli energetsko intenzivnih panog ter malih in srednjih podjetij pod pritiskom, kar vpliva na delovna mesta in človeški kapital.
Učinkovite ureditve v zvezi z insolventnostjo lahko podprejo prehod in olajšajo prerazporeditev sredstev.
Te ureditve se v euroobmočju še vedno zelo razlikujejo, povečanje njihove učinkovitosti in skladnosti pa bi podprlo gospodarsko prilagoditev in enotni kapitalski trg.
(12)
Bančni sektor je v letu 2022 pokazal, da je na splošno odporen.
Čeprav je bančni sektor euroobmočja kot celota dobro kapitaliziran in se je dobičkonosnost od leta 2021 izboljšala, lahko močno poslabšanje makroekonomskih obetov skupaj z višjimi obrestnimi merami, s katerimi se višajo stroški za posojilojemalce, privede do slabše kakovosti sredstev.
Glede na strožji dostop do posojil so pravočasno spremljanje tveganj, proaktivno sodelovanje z dolžniki in aktivno upravljanje nedonosnih posojil pomembni za ohranitev sposobnosti bank za financiranje gospodarstva.
Odpornost kreditnih institucij lahko ovirajo strukturni dejavniki, vključno s presežno zmogljivostjo in konkurenco s strani novih ponudnikov finančnih storitev.
Na finančnih trgih se lahko pojavijo tudi druga tveganja.
Zlasti višje premije za tveganje in zaostrovanje likvidnostnih pogojev lahko povzročijo padec cen sredstev.
Zaradi pozivov h kritju lahko to povzroči dodatne pritiske, ki presegajo likvidnostne težave, s katerimi se že soočajo nekatera energetska podjetja.
Prav tako je treba pozorno spremljati, kako se trg stanovanjskih in poslovnih nepremičnin odziva na višje obrestne mere, saj lahko manjše povpraševanje in vse slabše zmogljivosti za servisiranje dolga povzročijo pritisk na nižanje cen nepremičnin in povečajo ciklična tveganja, zlasti v državah članicah euroobmočja, kjer je zadolženost gospodinjstev povišana.
Poleg tega je treba več pozornosti nameniti povečanim kibernetskim tveganjem, pri čemer bo Uredba (EU) 2022/2554 Evropskega parlamenta in Sveta (6) okrepila odpornost finančnih podjetij na tveganja, povezana z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami.
Evropski odbor za sistemska tveganja je septembra 2022 izdal Priporočilo ESRB/2022/7, ki vsebuje opozorilo, v katerem je institucije iz zasebnega sektorja, udeležence na trgu in ustrezne organe pozval, naj se še naprej pripravljajo na morebitna tveganja nastopa malo verjetnih dogodkov.
(5) Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št.
1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).
(6) Uredba (EU) 2022/2554 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št.
1060/2009, (EU) št.
648/2012, (EU) št.
600/2014, (EU) št.
909/2014 in (EU) 2016/1011 (UL L 333, 27.12.2022, str. 1).