C 180/4
(8)
SL
Uradni list Evropske unije
23.5.2023
Države članice euroobmočja so v odziv na povišanje cen energije sprejele izredne ukrepe, ki naj bi v letu 2022 znašali 1,25 % BDP, v letu 2023 pa do 1 %, pri čemer je pričakovano zmanjšanje odvisno od gibanja cen energije in načrtovane odprave s tem povezanih ukrepov.
Na podlagi jesenske gospodarske napovedi služb Komisije 2022 so doslej sprejeti ukrepi namenjeni predvsem ublažitvi povišanj cen, povprečno le 20 % pa je ciljno usmerjenih dohodkovnih ukrepov.
Fiskalne stroške takih podpornih ukrepov je treba omejiti, pri čemer je treba upoštevati njihov distribucijski učinek po različnih dohodkovnih razredih, učinek na povpraševanje po energiji in naložbe v zeleni prehod, morebitna izkrivljanja na enotnem trgu in negativne učinke prelivanja med državami članicami.
V ta namen se je treba dogovoriti o skupnem pristopu.
Zlasti bi lahko preučili dobro umerjen dvostopenjski model za določanje cen energije, pri katerem imajo ranljivi potrošniki koristi od reguliranih cen do določene ravni porabe, in druge sheme, ki ob upoštevanju nacionalnih značilnosti dosegajo podobne cilje.
Razmislili bi lahko tudi o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali.
Poleg začasnih energetskih ukrepov lahko javne in zasebne naložbe pomagajo okrepiti energetsko neodvisnost in varnost ter zeleni prehod.
Od svetovne finančne krize se euroobmočje sooča z nizkimi ravnmi zasebnih in javnih naložb.
Ukrepi politike, sprejeti v odziv na krizo zaradi COVID-19, so z izjemno podporo iz instrumenta NextGenerationEU pomagali ohraniti raven javnih naložb, kar je pozitivno vplivalo na potencialno rast, zlasti v državah članicah z največjim bremenom javnega dolga.
Nadaljnje zasebne in javne naložbe, zlasti z izvajanjem načrtov za okrevanje in odpornost, programov kohezijske politike ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, ki jih morajo države članice posodobiti do junija 2023, so ključne za trajnostno in usklajeno rast ter za doseganje zelenega in digitalnega prehoda.
(9)
Komisija je 9. novembra 2022 objavila sporočilo o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, da bi se izboljšala učinkovitost gospodarskega nadzora in usklajevanja politik v Uniji.
Cilj navedenega sporočila je opredeliti enostavnejšo in povezano strukturo makrofiskalnega nadzora, da bi se zagotovila vzdržnost dolga ter spodbudila trajnostna in vključujoča rast.
Glavni elementi sporočila so namenjeni poenostavitvi okvira, izboljšanju nacionalne odgovornosti in krepitvi izvrševanja.
V navedenem sporočilu je predlagano, da bi bile fiskalne usmeritve določene v srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtih, ki bi jih predlagale države članice, v preglednem skupnem okviru Unije.
Ti načrti, ki bi jih sprejel Svet, bi združili fiskalne, reformne in naložbene zaveze, ki bi podpirale vzdržnost dolga in trajnostno rast ter odražale prednostne naloge Unije in nacionalne prednostne naloge.
Reformne in naložbene zaveze v nacionalnih srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtih bi omogočile daljše obdobje fiskalne prilagoditve.
Okvir bi se ob ohranjanju referenčnih vrednosti iz Pogodbe 3 % BDP za primanjkljaj in 60 % BDP za dolg zanašal na spremljanje, ki bi bolj temeljilo na tveganju, pri čemer bi bil poudarek na vzdržnosti dolga.
Kar zadeva postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, je pomembno še naprej usklajeno in uravnoteženo obravnavati makroekonomska neravnotežja.
V sporočilu Komisije je predlagan bolj v prihodnost usmerjen okvir, da bi lahko nastajajoča tveganja prepoznali že takrat, ko se še razvijajo.
Ocena tega, ali neravnotežja obstajajo, bi še naprej temeljila na treh merilih, ki so resnost, razvoj in odziv politike, vendar bi imeli merili razvoja in odziva politike zadevne države članice pri oceni večjo težo.
(10)
Trg dela v euroobmočju se je zaradi politične podpore med krizo zaradi COVID-19 izkazal za izjemno odpornega.
V prvem četrtletju leta 2022 je skupno število opravljenih ur preseglo ravni pred pandemijo, zaposlenost pa je v prvi polovici leta 2022 še naprej rasla in v drugem četrtletju leta 2022 dosegla zgodovinsko visoke ravni, s čimer se je stopnja brezposelnosti znižala na 6,8 %, kar je najnižja raven od uvedbe eura.
Kljub temu še vedno obstajajo možnosti za izboljšanje, in sicer v zvezi z vključevanjem žensk, mladih, starejših oseb, invalidov in ranljivih skupin na trg dela.
V prihodnje naj bi pričakovana upočasnitev gospodarske aktivnosti negativno vplivala na zaposlitvene možnosti, pri čemer naj bi se stopnja brezposelnosti v letu 2023 nekoliko povišala.
Ni veliko dokazov, da je kriza zaradi COVID-19 povzročila strukturno poslabšanje povezovanja ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih.