23.5.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 180/5
Medzi jednotlivými členskými štátmi a odvetviami sú však na trhoch práce značné rozdiely.
Od roku 2019 je vytváranie pracovných miest najvýraznejšie v oblasti informačných technológií a odborných služieb, zatiaľ čo dopravné, ubytovacie a stravovacie služby zaznamenali stratu pracovných miest.
Pri prehrievaní trhov práce v eurozóne pravdepodobne zohrá úlohu aj demografická zmena.
Primerané a účinné investície do kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy pre všetky vekové kategórie budú mať zásadný význam pre zmiernenie súčasného aj budúceho nedostatku zručností a pre podporu zelenej a digitálnej transformácie.
Rast miezd sa v roku 2022 mierne zvýšil, čo viedlo k súhrnnému zvýšeniu jednotkových nákladov práce.
Celkovo však zostal mierny a predpokladá sa, že aj naďalej zostane výrazne pod úrovňou inflácie.
Predpokladá sa, že reálna odmena na zamestnanca sa v roku 2022 zníži o 2,8 % a v roku 2023 o ďalších 0,9 % pred tým, ako sa v roku 2024 začne opäť zvyšovať.
Pevne ukotvené inflačné očakávania zohrávajú kľúčovú úlohu pri zmierňovaní rizík spočívajúcich v ďalšom zvyšovaní inflácie následkom rýchleho nárastu mzdových nárokov.
(11)
Štrukturálne reformy vrátane tých, ktoré sa vykonávajú v rámci Európskej zelenej dohody alebo zelenej a digitálnej reformy podporovanej v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, najmä v nadväznosti na zmeny zavedené v nariadení (EÚ) 2021/241 nariadením Európskeho parlamentu a Rady 2023/435 (5) s cieľom vykonať plán REPowerEU uvedený v oznámení Komisie z 18. mája 2022, majú pre posilnenie jednotného trhu a odolnosti hospodárstiev eurozóny zásadný význam.
V tejto súvislosti je tiež dôležité vykonať reformy špecifické pre jednotlivé krajiny, ktoré odporučila Rada v roku 2022 v kontexte európskeho semestra.
Zlepšenie produktivity a rastu možno dosiahnuť pomocou ďalšieho zlepšovania podnikateľského prostredia, a to aj odstraňovaním prekážok brániacich investíciám a prerozdeľovaniu kapitálu, modernizáciou verejnej správy, urýchlením udeľovania povolení, pričom je zároveň potrebné chrániť životné prostredie, a odstraňovaním reštriktívnych regulačných rámcov.
Reformy sú spolu s investíciami nevyhnutné na dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie, a najmä na zlepšenie energetickej efektívnosti, podporu prechodu k uhlíkovej neutralite, zvyšovanie dodávok a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na podporu zvyšovania úrovne rekvalifikácie a zručností.
Rýchly a pretrvávajúci nárast cien energie vyvolal tlak na obchodné modely energeticky náročných priemyselných odvetví a malých a stredných podnikov, čo má vplyv na pracovné miesta a ľudský kapitál.
Účinné režimy pre platobnú neschopnosť môžu tento prechod podporiť a uľahčiť prerozdelenie zdrojov.
Režimy pre platobnú neschopnosť v eurozóne sa od seba stále značne líšia a zvýšením ich účinnosti a harmonizáciou by sa podporili hospodárske úpravy a jednotný kapitálový trh.
(12)
Bankový sektor v roku 2022 preukázal celkovú odolnosť.
Hoci bankový sektor eurozóny ako celok je dobre kapitalizovaný a od roku 2021 zaznamenal zlepšenie ziskovosti, prudké zhoršenie makroekonomického výhľadu spolu s vyššími úrokovými sadzbami zvyšujúcimi náklady pre dlžníkov sa môže premietnuť do slabšej kvality aktív.
V kontexte zhoršovania prístupu k úverom je včasné monitorovanie rizík, proaktívna spolupráca s dlžníkmi a aktívne riadenie nesplácaných úverov dôležité pre zachovanie schopnosti bánk financovať hospodárstvo.
Odolnosť úverových inštitúcií môžu narušovať štrukturálne faktory vrátane nadmernej kapacity a konkurencie zo strany nových poskytovateľov finančných služieb.
Na finančných trhoch sa môžu objaviť aj ďalšie riziká.
Vyššie rizikové prirážky a sprísňovanie podmienok likvidity môžu viesť k poklesu cien aktív.
V dôsledku výziev na dodatočné vyrovnanie to môže spôsobiť ďalšie tlaky nad rámec nedostatku likvidity, ktorému už niektoré energetické spoločnosti čelia.
To, ako trhy s nehnuteľnosťami určenými na bývanie a trhy s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie reagujú na vyššie úrokové sadzby, si takisto vyžaduje dôkladné monitorovanie, pretože nižší dopyt a zhoršujúca sa schopnosť obsluhovať dlh môžu vyvíjať tlak na znižovanie cien nehnuteľností na bývanie a zvýrazniť cyklické riziká, najmä v členských štátoch eurozóny, v ktorých je zadlženosť domácností vysoká.
Zvýšené kybernetické riziká si navyše vyžadujú väčšiu pozornosť a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2554 (6) posilní odolnosť finančných spoločností voči rizikám súvisiacim s informačnými a komunikačnými technológiami.
Európsky výbor pre systémové riziká vydal v septembri 2022 odporúčanie ESRB/2022/7 obsahujúce varovanie, v ktorom žiadal inštitúcie súkromného sektora, účastníkov trhu a príslušné orgány, aby sa aj naďalej pripravovali na scenáre okrajových rizík.
(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/435 z 27. februára 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/241, pokiaľ ide o kapitolu REPowerEU v plánoch obnovy a odolnosti, a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) 2021/1060 a (EÚ) 2021/1755 a smernica 2003/87/ES (Ú. v.
EÚ L 63, 28.2.2023, s. 1).
(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2554 zo 14. decembra 2022 o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora a o zmene nariadení (ES) č. 1060/2009, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 909/2014 a (EÚ) 2016/1011 (Ú. v.
EÚ L 333, 27.12.2022, s. 1).