C 180/4
(8)
SK
Úradný vestník Európskej únie
23.5.2023
S cieľom reagovať na zvýšenie cien energie prijali členské štáty eurozóny núdzové opatrenia, ktoré podľa odhadov predstavujú 1,25 % HDP v roku 2022 a až do 1 % HDP v roku 2023, pričom očakávaný pokles závisí od vývoja cien energie a od plánovaného zrušenia súvisiacich opatrení.
Na základe hospodárskej prognózy útvarov Komisie z jesene 2022 sa doteraz prijaté opatrenia zameriavajú najmä na zmiernenie zvyšovania cien a v priemere len 20 % z nich sú cielené príjmové opatrenia.
Treba obmedziť fiškálne náklady na takéto podporné opatrenia a zároveň zohľadniť ich distribučný vplyv na všetky príjmové skupiny, dosah na dopyt po energii a investície do zelenej transformácie, možné narušenia jednotného trhu a negatívne presahové účinky v členských štátoch.
Na uvedený účel je dôležité dohodnúť sa na spoločnom prístupe.
Mohol by sa preskúmať najmä dobre nastavený dvojstupňový model stanovovania cien energie, v rámci ktorého majú zraniteľní spotrebitelia prospech z regulovaných cien až do určitej úrovne spotreby, a iné systémy, ktoré dosahujú podobné ciele, berúc do úvahy vnútroštátne charakteristiky.
Okrem toho by sa mohlo uvažovať aj o vhodných spôsoboch ukončenia podpory, keďže tlaky na ceny energie sa znižujú.
Popri dočasných energetických opatreniach môžu verejné a súkromné investície pomôcť posilniť energetickú nezávislosť a bezpečnosť a zlepšiť zelenú transformáciu.
Eurozóna je od celosvetovej finančnej krízy postihnutá nízkou úrovňou súkromných aj verejných investícií.
Kroky v príslušných oblastiach politiky prijaté v reakcii na krízu spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19 pomohli spolu s výnimočnou podporou v rámci nástroja NextGenerationEU udržať úroveň verejných investícií, čo malo pozitívny vplyv na potenciálny rast, najmä v členských štátoch s najvyšším zaťažením v podobe verejného dlhu.
Ďalšie verejné investície, najmä prostredníctvom vykonávania plánov obnovy a odolnosti, programov politiky súdržnosti a národných energetických a klimatických plánov, ktoré majú členské štáty aktualizovať do júna 2023, majú zásadný význam pre udržateľný a súdržný rast a pre dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie.
(9)
Komisia 9. novembra 2022 uverejnila oznámenie o usmerneniach pre reformu rámca správy hospodárskych záležitostí EÚ s cieľom zlepšiť účinnosť hospodárskeho dohľadu a koordinácie politík v Únii.
Zámerom uvedeného oznámenia je vymedziť jednoduchšiu a integrovanú štruktúru makrofiškálneho dohľadu s cieľom zabezpečiť udržateľnosť dlhovej služby a podporiť udržateľný a inkluzívny rast.
Cieľom kľúčových prvkov uvedeného oznámenia je zjednodušiť uvedený rámec, zlepšiť zodpovednosť členských štátov a posilniť presadzovanie pravidiel.
V uvedenom oznámení sa navrhuje, aby sa fiškálne trajektórie stanovili v strednodobých fiškálno-štrukturálnych plánoch navrhnutých členskými štátmi v transparentnom spoločnom rámci Únie.
V uvedených plánoch, ktoré by prijala Rada, by sa spojili fiškálne, reformné a investičné záväzky podporujúce udržateľnosť dlhovej služby a udržateľný rast, pričom by odrážali priority Únie a národné priority.
Reformné a investičné záväzky uvedené v národných strednodobých fiškálno-štrukturálnych plánoch by umožnili dlhšie obdobie fiškálnych úprav.
Uvedený rámec by závisel od dohľadu viac založeného na riziku a zameraného na udržateľnosť dlhovej služby, pričom by sa zachovali referenčné hodnoty stanovené v zmluve pre deficit vo výške 3 % HDP a dlh vo výške 60 % HDP.
Pokiaľ ide o postup pri makroekonomickej nerovnováhe , je dôležité pokračovať v koordinovanom a vyváženom riešení makroekonomických nerovnováh.
V oznámení Komisie sa navrhuje výhľadovejší rámec, ktorý umožní identifikovať vznikajúce riziká pri tom, ako nastávajú.
Posúdenie existencie nerovnováh by sa aj naďalej zakladalo na troch kritériách závažnosti, vývoja a reakcie v príslušnej oblasti politiky.
Pri posudzovaní by sa však prisúdil väčší význam kritériám vývoja a reakcii dotknutého členského štátu v príslušnej oblasti politiky.
(10)
Trh práce v eurozóne preukázal pozoruhodnú odolnosť vďaka podpore počas krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19.
V prvom štvrťroku 2022 celkový počet odpracovaných hodín presiahol úroveň spred pandémie a zamestnanosť v prvom polroku 2022 rástla tak, že v druhom štvrťroku 2022 sa dostala na historicky najvyššiu úroveň, čo viedlo k tomu, že miera nezamestnanosti dosiahla 6,8 %, čo je najnižšia úroveň od vytvorenia eura.
Stále však existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o integráciu žien, mladých a starších ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a zraniteľných skupín na trh práce.
Očakávané spomalenie hospodárskej činnosti bude mať v budúcnosti negatívny vplyv na vyhliadky zamestnanosti, pričom miera nezamestnanosti by sa v roku 2023 mala mierne zvýšiť.
Existuje len málo dôkazov o tom, že kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 viedla k štrukturálnemu zhoršeniu pri zosúlaďovaní ponúkaných a požadovaných pracovných miest.