C 180/4
(8)
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
23.5.2023
Ca reacție în fața creșterii prețurilor la energie, statele membre din zona euro au luat măsuri de urgență estimate a reprezenta 1,25 % din PIB în 2022 și până la 1 % în 2023, scăderea preconizată depinzând de evoluția prețului energiei și de retragerea planificată a măsurilor aferente.
Pe baza previziunilor economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2021, măsurile luate până în prezent vizează în principal atenuarea creșterilor de prețuri și doar 20 %, în medie, sunt măsuri specifice privind veniturile.
Este necesară limitarea costului bugetar al unor astfel de măsuri de sprijin, ținându-se seama totodată de impactul distributiv al acestora pe categorii de venit, de impactul asupra cererii de energie și a investițiilor în tranziția verde, de posibilele denaturări ale pieței unice și de efectele negative de propagare între statele membre.
În acest scop, este important să se convină asupra unei abordări comune.
În special, ar putea să se exploreze un model bine calibrat, pe două niveluri, de stabilire a prețurilor energiei, prin care consumatorii vulnerabili să beneficieze de prețuri reglementate până la un anumit nivel de consum, precum și alte mecanisme care să atingă obiective similare, ținându-se seama de caracteristicile naționale.
În plus, ar putea fi posibilă o reflecție asupra unor modalități adecvate de eliminare treptată a sprijinului pe măsură ce presiunile asupra prețurilor energiei se vor diminua.
Pe lângă măsurile temporare în materie de energie, investițiile publice și private pot contribui la consolidarea independenței și a securității energetice, precum și a tranziției verzi.
De la momentul crizei financiare mondiale, zona euro s-a confruntat cu niveluri scăzute ale investițiilor, deopotrivă private și publice.
Măsurile de politică luate ca reacție în fața crizei provocate de COVID-19, cu sprijinul excepțional al NextGenerationEU, au contribuit la menținerea nivelului investițiilor publice, cu un impact pozitiv asupra creșterii potențiale, în special în statele membre cu cel mai ridicat nivel al poverii datoriei publice.
Realizarea de investiții publice și private suplimentare, în special prin punerea în aplicare a planurilor de redresare și reziliență, a programelor politicii de coeziune, și a planurilor naționale privind energia și clima care urmează să fie actualizate de statele membre până în iunie 2023, este esențială pentru o creștere durabilă și coerentă și pentru realizarea tranziției verzi și digitale.
(9)
La 9 noiembrie 2022, Comisia a publicat o comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică a UE în vederea îmbunătățirii eficacității supravegherii economice și a coordonării politicilor în cadrul Uniunii.
Comunicarea respectivă are ca obiectiv elaborarea unei arhitecturi mai simple și integrate pentru supravegherea macrobugetară în vederea asigurării sustenabilității datoriei și a promovării unei creșteri durabile și favorabile incluziunii.
Elementele-cheie ale respectivei comunicări vizează simplificarea cadrului, îmbunătățirea asumării responsabilității la nivel național și consolidarea aplicării normelor.
Comunicarea respectivă propune ca traiectoriile bugetare să fie prevăzute în planuri bugetar-structurale pe termen mediu propuse de statele membre, într-un cadru comun transparent la nivelul Uniunii.
Planurile respective, care ar urma să fie adoptate de Consiliu, ar reuni angajamente bugetare, de reformă și de investiții care să sprijine sustenabilitatea datoriei și creșterea durabilă și să reflecte prioritățile Uniunii și cele naționale.
Angajamentele în materie de reformă și de investiții din planul bugetar-structural pe termen mediu de la nivel național ar permite o perioadă mai lungă de ajustare bugetară.
Deși ar menține valorile de referință din tratat de 3 % din PIB pentru deficit și 60 % din PIB pentru datorie, cadrul ar urma să aibă la bază o supraveghere mai orientată către riscuri, axată pe sustenabilitatea datoriei.
În ceea ce privește procedura privind dezechilibrele macroeconomice, este important ca abordarea acestor dezechilibre să continue într-un mod coordonat și echilibrat.
Comunicarea Comisiei propune un cadru mai orientat spre viitor pentru ca riscurile emergente să poată fi identificate pe măsură ce apar.
Evaluarea existenței sau inexistenței unor dezechilibre ar continua să se bazeze pe cele trei criterii ale gravității, evoluției și răspunsului în materie de politici.
Cu toate acestea, criteriile evoluției și răspunsului în materie de politici al statului membru în cauză ar avea o pondere mai mare în cadrul evaluării.
(10)
Piața muncii din zona euro a demonstrat o reziliență remarcabilă datorită sprijinului politic acordat în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19.
În primul trimestru al anului 2022, numărul total de ore lucrate a depășit nivelurile anterioare pandemiei, iar rata de ocupare forței de muncă și-a menținut tendința ascendentă în prima jumătate a anului 2022, atingând maxime istorice în al doilea trimestru al anului 2022 și antrenând o scădere a ratei șomajului până la nivelul de 6,8 %, cel mai scăzut de la crearea monedei euro.
Totuși, rămân unele aspecte de îmbunătățit în ceea ce privește integrarea în câmpul muncii a femeilor, a tinerilor și a vârstnicilor, a persoanelor cu handicap și a grupurilor vulnerabile.
În viitor, încetinirea preconizată a activității economice se va răsfrânge asupra perspectivelor de angajare, rata șomajului urmând să înregistreze o ușoară creștere în 2023.
Există foarte puține dovezi potrivit cărora criza generată de COVID-19 ar fi condus la o deteriorare structurală a corelării cererii și a ofertei de locuri de muncă.