23.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 180/5
Tomēr darba tirgos dažādās dalībvalstīs un nozarēs pastāv ievērojamas atšķirības.
Kopš 2019. gada visvairāk darbvietu ir radīts informācijas tehnoloģiju un profesionālo pakalpojumu nozarēs, savukārt transporta, izmitināšanas un pārtikas nozarēs darbvietu skaits ir sarucis.
Demogrāfiskās pārmaiņas, visticamāk, arī būs faktors, kas mazinās piedāvājumu eurozonas darba tirgos.
Lai mazinātu pašreizējo un turpmāko prasmju nepietiekamību un atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos, būtiska nozīme būs pietiekami lielām un efektīvām investīcijām kvalitatīvā izglītībā un apmācībā visās vecuma grupās.
2022. gadā nedaudz palielinājās algu pieaugums, kā rezultātā kopumā palielinājās vienības darbaspēka izmaksas.
Tomēr tas joprojām ir kopumā mērens, un saskaņā ar prognozēm tas ievērojami atpaliks no inflācijas.
Prognozēts, ka reālā darba samaksa uz vienu darbinieku 2022. gadā samazināsies par 2,8 % un 2023. gadā par vēl 0,9 %, bet 2024. gadā daļēji atgūsies.
Lai mazinātu risku, ka prasību par darba samaksu straujais pieaugums vēl vairāk palielina inflāciju, būtiska loma ir stabilām inflācijas prognozēm.
(11)
Vienotā tirgus un eurozonas tautsaimniecību noturības stiprināšanā būtiskas ir strukturālās reformas, tai skaitā tās, kas tiek īstenotas Eiropas zaļā kursa vai zaļo un digitālo reformu ietvaros, ko atbalsta ar mehānismu, jo īpaši pēc grozījumiem, kas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/435 (5) ieviesti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241, lai īstenotu REPowerEU plānu, kas iekļauts Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumā.
Šajā sakarā ir arī svarīgi īstenot Padomes konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par reformām 2022. gada Eiropas pusgada kontekstā.
Produktivitāti un izaugsmi var palielināt, vēl vairāk uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, tai skaitā mazinot investīciju un kapitāla pārdales šķēršļus, modernizējot publisko pārvaldi, paātrinot atļauju piešķiršanu, vienlaikus aizsargājot vidi un atceļot ierobežojošus tiesiskos regulējumus.
Zaļās un digitālās pārkārtošanās panākšanai ir nepieciešams veikt reformas kopā ar investīcijām, jo īpaši lai uzlabotu energoefektivitāti, atbalstītu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, palielinātu atjaunīgās enerģijas piedāvājumu un izvēršanu, kā arī atbalstītu pārkvalificēšanos un prasmju pilnveidi.
Enerģijas cenu straujais pieaugums, kas joprojām turpinās, rada spiedienu uz energoietilpīgo nozaru un mazo un vidējo uzņēmumu uzņēmējdarbības modeļiem, ietekmējot darbvietas un cilvēkkapitālu.
Šajā ziņā efektīvi maksātnespējas režīmi var atbalstīt pārkārtošanos un atvieglot resursu pārdali.
Maksātnespējas režīmi eurozonā joprojām ir ļoti atšķirīgi, un to efektivitātes palielināšana un spēcīgāka saskaņošana nāktu par labu ekonomiskajām korekcijām un vienotajam kapitāla tirgum.
(12)
Banku sektors 2022. gadā kopumā izrādīja noturību.
Lai gan eurozonas banku sektors kopumā ir labi kapitalizēts un kopš 2021. gada ir kļuvis rentablāks, makroekonomiskās perspektīvas krasa pasliktināšanās kopā ar augstākām procentu likmēm, kas palielina izmaksas aizņēmējiem, var izraisīt aktīvu kvalitātes pasliktināšanos.
Lai saglabātu banku spēju finansēt ekonomiku, ierobežotas kredītu pieejamības apstākļos svarīga ir savlaicīga risku uzraudzība, proaktīva sadarbība ar debitoriem un aktīva ienākumus nenesošu aizdevumu pārvaldība.
Kredītiestāžu noturību var vājināt strukturāli faktori, tai skaitā jaudas pārpalikums un konkurence, ko rada jauni finanšu pakalpojumu sniedzēji.
Finanšu tirgos var parādīties arī citi riski.
Jo īpaši lielāka risku uzcenojuma un stingrāku likviditātes nosacījumu dēļ var kristies aktīvu cenas.
Drošības rezerves pieprasījumu dēļ tas var radīt vēl lielāku spiedienu papildus likviditātes spriedzei, kuru jau izjūt daži enerģētikas nozares uzņēmumi.
Tāpat cieši jāuzrauga arī mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu tirgu reakcija uz augstākām procentu likmēm, jo zemāks pieprasījums un parādu apkalpošanas spēju pasliktināšanās var radīt lejupvērstu spiedienu uz nekustamā īpašuma cenām un akcentēt cikliskos riskus, jo īpaši eurozonas dalībvalstīs, kur mājsaimniecību parāda līmenis ir augsts.
Turklāt lielāka uzmanība jāpievērš pieaugošajiem kiberriskiem; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2554 (6) stiprinās finanšu uzņēmumu noturību pret riskiem, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām.
Eiropas Sistēmisko risku kolēģija 2022. gada septembrī nāca klajā ar Ieteikumu ESRB/2022/7, kurā iekļauts brīdinājums, lūdzot privātā sektora iestādes, tirgus dalībniekus un attiecīgās iestādes turpināt gatavoties negatīva riska scenārijiem.
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/435 (2023. gada 27. februāris), ar ko groza Regulu (ES) 2021/241 attiecībā uz REPowerEU nodaļām atveseļošanas un noturības plānos un groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 un (ES) 2021/1755 un Direktīvu 2003/87/EK (OV L 63, 28.2.2023., 1. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2554 (2022. gada 14. decembris) par finanšu nozares digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr.
600/2014, (ES) Nr. 909/2014 un (ES) 2016/1011 (OV L 333, 27.12.2022., 1. lpp.).