2023 5 23
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 180/5
Tačiau tarp valstybių narių ir sektorių yra didelių darbo rinkos padėties skirtumų.
Nuo 2019 m. daugiausiai darbo vietų sukurta informacinių technologijų ir profesinių paslaugų srityse, o transporto, apgyvendinimo ir maitinimo sektoriuose darbo vietų mažėjo.
Tikėtina, kad susiveržiant euro zonos darbo rinkoms tam tikrą vaidmenį atliks ir demografinė kaita.
Adekvačios ir veiksmingos investicijos į kokybišką švietimą ir mokymą visose amžiaus grupėse bus labai svarbios siekiant sušvelninti dabartinį bei būsimą įgūdžių trūkumą ir remti žaliąją bei skaitmeninę pertvarkas.
2022 m. darbo užmokesčio augimas šiek tiek padidėjo, todėl visumiškai padidėjo darbo sąnaudos produkcijos vienetui.
Tačiau apskritai jis išliko nuosaikus ir prognozuojama, kad ir toliau gerokai atsiliks nuo infliacijos.
Numatoma, kad realusis atlygis vienam darbuotojui 2022 m. susitrauks 2,8 % ir dar 0,9 % 2023 m., o 2024 m. dalis to praradimo bus susigrąžinta.
Infliacijos lūkesčių įtvirtinimas atlieka itin svarbų vaidmenį švelninant riziką, kad sparčiai padidėjus reikalavimų dėl darbo užmokesčio infliacija padidės dar labiau;
(11)
siekiant sustiprinti bendrąją rinką ir euro zonos šalių ekonomikos atsparumą, itin svarbios yra struktūrinės reformos, įskaitant reformas, vykdomas pagal Europos žaliąjį kursą arba žaliąją bei skaitmeninę reformas, remiamas pagal Priemonę, ypač po Reglamento (ES) 2021/241 dalinių pakeitimų, įvestų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) siekiant įgyvendinti 2022 m. gegužės 18 d.
Komisijos komunikate išdėstytą planą „REPowerEU“.
Tuo atžvilgiu taip pat svarbu įgyvendinti 2022 m.
Europos semestro kontekste Tarybos rekomenduotas konkrečioms šalims skirtas reformas.
Našumą ir augimą galima padidinti toliau gerinant verslo aplinką, be kita ko, mažinant kliūtis investicijoms ir kapitalo perskirstymui, modernizuojant viešojo administravimo institucijas, paspartinant leidimų išdavimą, kartu apsaugant aplinką ir pašalinant ribojamąsias reguliavimo sistemas.
Reformos kartu su investicijomis yra svarbios įgyvendinant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma didinant energijos vartojimo efektyvumą, remiant perėjimą prie poveikio klimatui neutralumo, didinant atsinaujinančiosios energijos išteklių tiekimą ir jų panaudojimą, taip pat remiant perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą.
Sparčiai ir nepaliaujamai kylant energijos kainoms daromas spaudimas daug energijos suvartojančių pramonės sektorių ir mažųjų bei vidutinių įmonių verslo modeliams, o tai daro poveikį darbo vietoms ir žmogiškajam kapitalui.
Veiksmingi nemokumo režimai gali paremti pertvarką ir palengvinti išteklių perskirstymą.
Nemokumo režimai visoje euro zonoje vis dar labai skiriasi, ir didinant jų veiksmingumą bei suderinimą būtų remiamas ekonominis koregavimas ir bendroji kapitalo rinka;
(12)
bankų sektorius 2022 m. apskritai buvo atsparus.
Nors visas euro zonos bankų sektorius yra gerai kapitalizuotas ir nuo 2021 m. jo pelningumas didėjo, labai pablogėjusi makroekonominė perspektyva kartu su aukštesnėmis palūkanų normomis, didinančiomis išlaidas besiskolinantiems, gali lemti prastesnę turto kokybę.
Atsižvelgiant į griežtesnes kredito suteikimo sąlygas ir siekiant išlaikyti bankų gebėjimą finansuoti ekonomiką, svarbu laiku stebėti rizikas, imtis iniciatyvos bendraujant su skolininkais ir aktyviai valdyti neveiksnias paskolas.
Kredito įstaigų atsparumą gali silpninti struktūriniai veiksniai, įskaitant perteklinį pajėgumą ir konkurenciją dėl naujų finansinių paslaugų teikėjų.
Finansų rinkose gali atsirasti ir kitų rizikų.
Visų pirma, didesni rizikos priedai ir griežtėjančios likvidumo sąlygos gali lemti turto kainų kritimą.
Dėl įkaito vertės išlaikymo prievolės tai gali sukelti dar didesnį spaudimą negu kai kurių energetikos įmonių jau patiriamos likvidumo problemos.
Be to, reikia atidžiai stebėti, kaip į didesnes palūkanų normas reaguoja gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto rinkos, nes mažesnė paklausa ir prastėjantys skolos tvarkymo pajėgumai gali daryti spaudimą mažinti nekilnojamojo turto kainas ir išryškinti ciklines rizikas, visų pirma tose euro zonos valstybėse narėse, kuriose namų ūkių skola yra didelė.
Be to, daugiau dėmesio reikia skirti padidėjusioms kibernetinėms rizikoms, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/2554 (6) bus sustiprintas finansų įmonių atsparumas su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusioms rizikoms.
2022 m. rugsėjo mėn. Europos sisteminės rizikos valdyba priėmė Rekomendaciją ESRB/2022/7, kurioje pateiktas įspėjimas ir privačiojo sektoriaus įstaigų, rinkos dalyvių ir atitinkamų valdžios institucijų paprašyta toliau rengtis nuokrypių zonos rizikos scenarijams;
(5) 2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).
(6) 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2554 dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr.
600/2014, (ES) Nr. 909/2014 ir (ES) 2016/1011 (OL L 333, 2022 12 27, p. 1).