2023.5.23.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 180/5
Mindazonáltal tagállamonként és ágazatonként jelentős munkaerőpiaci különbségek figyelhetők meg.
2019 óta az informatika és a szakmai szolgáltatások terén volt a legnagyobb mértékű a munkahelyteremtés, míg a közlekedés, a szálláshely-szolgáltatás és a vendéglátás terén munkahelyek szűntek meg.
A demográfiai változások valószínűleg szintén szerepet játszanak az euroövezeti munkaerőpiacok szűkülésében.
A minőségi oktatásba és képzésbe való megfelelő és hatékony beruházás minden korcsoport tekintetében kulcsfontosságú lesz a jelenlegi és jövőbeli szakemberhiány mérsékléséhez, valamint a zöld és digitális átállás elősegítéséhez.
A bérnövekedés 2022-ben valamelyest fokozódott, ami a fajlagos munkaköltségek aggregált emelkedéséhez vezetett.
Összességében azonban mérsékelt volt, és előreláthatólag jóval az infláció alatt marad.
Az előrejelzések szerint az egy munkavállalóra jutó reálbér 2022-ben 2,8 %-kal, 2023-ban pedig további 0,9 %-kal csökken, 2024-ben viszont már a veszteség egy része kompenzálódik.
A lehorgonyzott inflációs várakozások kulcsszerepet játszanak az arra vonatkozó kockázatok enyhítésében, hogy a bérkövetelések gyors emelkedése tovább növelheti az inflációt.
(11)
A strukturális reformok – köztük az európai zöld megállapodás részeként végrehajtott reformok, illetve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (5) és a REPowerEU terv által támogatott zöld és digitális reformok – kulcsfontosságúak az egységes piac megerősítése és az euroövezeti gazdaságok rezilienciájának fokozása szempontjából.
E tekintetben szintén fontos a Tanács által ajánlott országspecifikus reformok végrehajtása is.
Az üzleti környezet további javítása – többek között a beruházási akadályok és a tőke újraelosztását hátráltató akadályok csökkentése, a közigazgatás korszerűsítése és az engedélyek kiadásának felgyorsítása révén – fellendítheti a termelékenységet és a növekedést, a környezet védelme és a korlátozó szabályozási keretek felszámolása mellett.
A reformok és a beruházások ötvözése elengedhetetlen a zöld és a digitális átállás megvalósításához, különösen az energiahatékonyság javításához, a klímasemlegesség elérésének elősegítéséhez, a megújuló energia kínálatának és alkalmazásának növeléséhez, valamint az átképzés és a továbbképzés támogatásához.
Az energiaárak gyors és tartós emelkedése nyomás alá helyezte az energiaigényes iparágak és a kis- és középvállalkozások üzleti modelljeit, aminek hatása a munkahelyeken és a humán tőkén is érződik.
A hatékony fizetésképtelenségi rendszerek támogathatják az átállást, és megkönnyíthetik a források újraelosztását.
Az euroövezeten belüli fizetésképtelenségi rendszerek továbbra is igen különbözőek, és hatékonyságuk és harmonizációjuk javítása kedvezne a gazdasági kiigazításnak és az egységes tőkepiacnak.
(12)
A bankszektor 2022-ben összességében reziliensnek mutatkozott.
Míg az euroövezet bankszektora egészében véve tőkeerős, és 2021 óta javul a nyereségessége, a makrogazdasági kilátások hirtelen romlása és a kamatlábak emelkedése, ami a hitelfelvevők költségeit növeli, az eszközminőség romlását eredményezheti.
A hitelhez jutás beszűkülése közepette a kockázatok időben történő nyomon követése, az adósokkal való proaktív együttműködés és a nemteljesítő hitelek aktív kezelése fontos ahhoz, hogy a bankok továbbra is képesek legyenek finanszírozni a gazdaságot.
A hitelintézetek rezilienciáját strukturális tényezők akadályozhatják, mint például a kapacitásfelesleg és az új pénzügyi szolgáltatók által támasztott verseny.
A pénzügyi piacokon egyéb kockázatok is felmerülhetnek.
Konkrétan a magasabb kockázati prémiumok és a szigorodó likviditási feltételek az eszközárak csökkenéséhez vezethetnek.
A letéti felhívások miatt ez azt eredményezheti, hogy a bizonyos energiavállalatok által már jelenleg is tapasztalt likviditási stresszen túl tovább fokozódik a nyomás.
Azt is szorosan nyomon kell követni, hogy a lakáscélú és az üzleti ingatlanok piacai hogyan reagálnak a kamatlábak emelkedésére, mivel az alacsonyabb kereslet és a romló adósságszolgálati kapacitás leszorító hatást gyakorolhat az ingatlanárakra és fokozhatja a ciklikus kockázatokat, különösen azokban az euroövezeti tagállamokban, ahol a háztartások adósságállománya magas.
Emellett nagyobb figyelmet igényelnek a megnövekedett kiberkockázatok, a nemrégiben elfogadott (EU) 2022/2554 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) pedig erősíteni fogja a pénzügyi vállalkozások rezilienciáját az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos kockázatokkal szemben.
2022 szeptemberében az Európai Rendszerkockázati Testület az ERKT/2022/7 ajánlásában foglalt figyelmeztetést adott ki, amelyben felkérte a magánszektorbeli intézményeket, a piaci szereplőket és az érintett hatóságokat, hogy folytassák az extrém eseményekhez fűződő kockázatok jellemezte forgatókönyvek bekövetkezésére való felkészülést.
(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/435 rendelete (2023. február 27.) az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az 1303/2013/EU rendelet, az (EU) 2021/1060 rendelet és az (EU) 2021/1755 rendelet, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 63., 2023.2.28., 1. o.).
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2554 rendelete (2022. december 14.) a pénzügyi ágazat digitális működési rezilienciájáról, valamint az 1060/2009/EK, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 909/2014/EU és az (EU) 2016/1011 rendelet módosításáról (HL L 333., 2022.12.27., 1. o.).