C 180/4
(8)
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.5.23.
Az euroövezeti tagállamok által az energiaár-emelkedés kezelése céljából hozott vészhelyzeti intézkedések a becslések szerint 2022-ben a GDP 1,25 %-át, 2023-ban pedig legfeljebb 1 %-át teszik ki – a várható csökkenés az energiaárak alakulásától és a szóban forgó intézkedések tervezett kivezetésétől függ.
A Bizottsági szolgálatok 2022.
őszi gazdasági előrejelzése alapján az eddigi intézkedések elsősorban az áremelkedés mérséklésére irányulnak, és mindössze átlagosan 20 %-uk minősül célzott jövedelemtámogatási intézkedésnek.
Az említett támogató intézkedésekre fordított költségvetési kiadásokat kordában kell tartani, figyelembe véve ugyanakkor az egyes jövedelemsávokra gyakorolt elosztási hatásukat, az energiakeresletre kifejtett hatást és a zöld átállásba történő beruházásokat, az egységes piac esetleges torzulásait és atagállamok közötti negatív tovagyűrűző hatásokat.
Az említett célból fontos közös megközelítést kialakítani.
Meg lehetne vizsgálni különösen egy olyan, megfelelően kalibrált kétlépcsős energiaárazási modell alkalmazását, amelynek keretében a kiszolgáltatott fogyasztók bizonyos fogyasztási szintig a szabályozott árak előnyeit élveznék, valamint a hasonló célok elérését biztosító egyéb rendszerek alkalmazását, a nemzeti sajátosságok figyelembevétele mellett.
Mérlegelni lehetne emellett, hogy az energiaárak nyomásának enyhülése esetén mi a megfelelő módja a támogatások leépítésének.
Az átmeneti energetikai intézkedések mellett a köz- és a magánberuházások is előmozdíthatják az energiafüggetlenséget és energiabiztonságot, valamint a zöld átállást.
A globális pénzügyi válság óta az euroövezet a magán- és közberuházások alacsony szintje okozta negatív hatásoknak van kitéve.
A Covid19-válságra válaszul hozott szakpolitikai intézkedések – köztük a Next Generation EU keretében nyújtott rendkívüli támogatás – hozzájárultak az állami beruházások szinten tartásához, ami kedvezően hatott a potenciális növekedésre, különösen a legnagyobb államadósság-teherrel rendelkező tagállamokban.
A fenntartható és felzárkóztató növekedés, valamint a zöld és a digitális átállás megvalósítása szempontjából nélkülözhetetlenek a további köz- és magánberuházások, különösen a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek, a kohéziós politikai programok, valamint a tagállamok által 2023 júniusáig frissítendő nemzeti energia- és klímatervek végrehajtása révén.
(9)
A Bizottság 2022. november 9-én közleményt tett közzé az uniós gazdasági kormányzási keret reformjára vonatkozó elképzelésekről, amely az Unión belüli gazdasági felügyelet és szakpolitikai koordináció hatékonyságát hivatott javítani.
Az említett közlemény felvázolja a makroszintű költségvetési felügyelet egyszerűbb és integrált struktúráját, amely az adósság fenntarthatóságának biztosítását, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítását szolgálja.
Az említett közlemény fő elemei a keret egyszerűsítésére, a nemzeti felelősségvállalás fokozására és a végrehajtás megerősítésére irányulnak.
Az említett közlemény értelmében a költségvetési pályáknak a tagállamok által javasolt középtávú költségvetési-strukturális tervekben, egy átlátható közös uniós keretbe illeszkedve kellene szerepelniük.
A Tanács által elfogadandó, említett tervek összefognák az adósság fenntarthatóságát és a fenntartható növekedést támogató költségvetési, reform- és beruházási kötelezettségvál­ lalásokat, amelyek egyúttal az uniós és a nemzeti prioritásokat is tükrözik.
A tagállami középtávú költségvetésistrukturális tervekben ismertetett reform- és beruházási kötelezettségvállalások lehetővé tennék a költségvetési kiigazítási időszak meghosszabbítását.
A Szerződés szerinti referenciaértékek – a hiány esetében a GDP 3 %-a, az adósság esetében pedig a GDP 60 %-a – megtartása mellett a keret az államadósság fenntarthatóságára összpontosító, fokozottan kockázatalapú felügyeletre épülne.
Ami a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást illeti, fontos, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelése továbbra is koordinált és kiegyensúlyozott módon történjen.
A közlemény egy előretekintőbb keretet javasol, amely lehetővé teszi az újonnan felmerülő kockázatok felismerését már a kialakulásuk során.
Az egyensúlyhiány fennállásának értékelése továbbra is annak súlyossága, alakulása és a szakpolitikai válasz hármas kritériumán alapulna.
Mindazonáltal az értékelés során nagyobb súllyal esne latba a helyzet alakulására, illetve az érintett tagállam szakpolitikai válaszára vonatkozó kritérium.
(10)
A Covid19-válság során nyújtott szakpolitikai támogatásnak köszönhetően az euroövezet munkaerőpiaca figyelemreméltó rezilienciáról tett tanúbizonyságot.
2022 első negyedévében a ledolgozott órák teljes száma meghaladta a világjárvány előtti szintet, a foglalkoztatás pedig 2022 első felében tovább nőtt, és 2022 második negyedévében minden korábbit felülmúló szintre emelkedett, aminek köszönhetően a munkanélküliségi ráta az euro bevezetése óta mért legalacsonyabb szintre, 6,8 %-ra esett vissza.
A nők, a fiatalok, az idősebbek, a fogyatékossággal élő személyek és a kiszolgáltatott csoportok munkaerőpiaci integrációja terén azonban még van mit javítani.
A jövőben a gazdasági tevékenység várható lassulása valószínűleg rontja majd a foglalkoztatási kilátásokat, így 2023-ban a munkanélküliségi ráta enyhe növekedésére lehet számítani.
Kevés bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a Covid19-válság a munkaerő-kereslet és -kínálat összehangolása terén jelentkező problémák strukturális romlásához vezetett volna.