23.5.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 180/5
Međutim, postoje znatne razlike na tržištima rada među državama članicama i sektorima.
Od 2019. najviše se radnih mjesta otvorilo u području informacijskih tehnologija i profesionalnih usluga, dok je u sektoru prijevoza, smještaja i hrane došlo do zatvaranja radnih mjesta.
Izgledno je da će i demografske promjene imati ulogu u rastu napetosti tržišta rada u europodručju.
Primjereno i učinkovito ulaganje u kvalitetno obrazovanje i osposobljavanje u svim dobnim skupinama bit će ključno za ublažavanje trenutačnog i budućeg nedostatka vještina i podupiranje zelene i digitalne tranzicije.
Rast plaća bio je ponešto veći tijekom 2022., što je dovelo do ukupnog povećanja jedinične cijene rada.
Međutim, općenito je ostao umjeren i predviđa se da će ostati znatno ispod stope inflacije.
Predviđa se da će se realna naknada po zaposleniku smanjiti za 2,8 % u 2022. i za dodatnih 0,9 % u 2023. prije nego što se djelomično oporavi 2024.
Fiksirana inflacijska očekivanja imaju ključnu ulogu u ublažavanju rizika koji zbog brzog rasta potraživanja na osnovi plaća dodatno povećavaju inflaciju.
(11)
Strukturne reforme, uključujući one koje se provode u okviru europskog zelenog plana ili zelene i digitalne reforme koje se podupiru Mehanizmom, posebice nakon izmjena uvedenih u Uredbu (EU) 2021/241 Uredbom (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) kako bi se proveo plan REPowerEU iz Komunikacije Komisije od 18. svibnja 2022., ključne su za jačanje jedinstvenog tržišta i otpornosti gospodarstava europodručja.
U tom je pogledu također važno provesti reforme za pojedine zemlje koje je preporučilo Vijeće u kontekstu Europskog semestra 2022.
Produktivnost i rast mogu se povećati daljnjim poboljšanjem poslovnog okružja, među ostalim smanjenjem prepreka ulaganjima i preraspodjelom kapitala, modernizacijom javnih uprava, ubrzavanjem izdavanja dozvola uz istodobnu zaštitu okoliša, i uklanjanjem restriktivnih regulatornih okvira.
Reforme su, zajedno s ulaganjima, neophodne za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, posebno za poboljšanje energetske učinkovitosti, podupiranje tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, povećanje opskrbe i primjene energije iz obnovljivih izvora te podupiranje prekvalifikacije i usavršavanja.
Brz i trajan rast cijena energije izvršio je pritisak na poslovne modele energetski intenzivnih industrija te mala i srednja poduzeća, što je utjecalo na radna mjesta i ljudski kapital.
Učinkovitim sustavima za nesolventnost može se poduprijeti tranzicija i olakšati preraspodjela sredstava.
Sustavi za nesolventnost u europodručju i dalje se znatno razlikuju, a povećanjem njihove učinkovitosti i sukladnosti podržalo bi se gospodarsku prilagodbu i jedinstveno tržište kapitala.
(12)
Bankovni sektor pokazao se uglavnom otpornim u 2022.
Iako je bankovni sektor europodručja u cjelini dobro kapitaliziran i od 2021. bilježi poboljšanje profitabilnosti, naglo pogoršanje makroekonomskih izgleda, u kombinaciji s višim kamatnim stopama koje uzrokuju veće troškove za zajmoprimce, može dovesti do slabije kvalitete imovine.
U kontekstu otežanog pristupa kreditiranju, za održavanje sposobnosti banaka da financiraju gospodarstvo važni su pravodobno praćenje rizika, proaktivna suradnja s dužnicima i aktivno upravljanje neprihodonosnim kreditima.
Otpornost kreditnih institucija mogu narušiti strukturni čimbenici, među ostalim višak kapaciteta i konkurencija u obliku novih pružatelja financijskih usluga.
Na financijskim tržištima mogu se pojaviti i drugi rizici.
Posebice, veće premije za rizik i stroži uvjeti likvidnosti mogu dovesti do pada cijena imovine.
Zbog maržnih poziva to može uzrokovati dodatne pritiske osim likvidnosnog stresa s kojim se već suočavaju neka energetska poduzeća.
Potrebno je pomno pratiti i kako tržišta stambenih i poslovnih nekretnina reagiraju na više kamatne stope s obzirom na to da niža potražnja i pogoršanje sposobnosti servisiranja duga mogu stvoriti pritisak na smanjenje cijena nekretnina i povećati cikličke rizike, osobito u državama članicama europodručja u kojima je dug kućanstva visok.
Nadalje, potrebno je posvetiti više pozornosti povećanim kiberrizicima, a Uredbom (EU) 2022/2554 Europskog parlamenta i Vijeća (6) ojačat će se otpornost financijskih poduzeća na rizike povezane s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama.
U rujnu 2022.
Europski odbor za sistemske rizike izdao je Preporuku ESRB/2022/7 s upozorenjem u kojem je od institucija privatnog sektora, sudionika na tržištu i relevantnih tijela zatražio da se nastave pripremati za scenarije rizika od izvanrednih događaja.
(5) Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023.
o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).
(6) Uredba (EU) 2022/2554 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022.
o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor i izmjeni uredbi (EZ) br. 1060/2009, (EU) br. 648/2012, (EU) br.
600/2014, (EU) br. 909/2014 i (EU) 2016/1011 (SL L 333, 27.12.2022., str. 1.).