C 180/4
(8)
HR
Službeni list Europske unije
23.5.2023.
Kako bi odgovorile na povećanje cijena energije, države članice europodručja poduzele su hitne mjere procijenjene na razini od 1,25 % BDP-a u 2022. i do 1 % BDP-a u 2023., s time da očekivano smanjenje ovisi o kretanjima cijena energije i planiranom ukidanju povezanih mjera.
Na temelju gospodarske prognoze službi Komisije iz jeseni 2022.
dosad poduzete mjere uglavnom su usmjerene na ublažavanje posljedica povećanja cijena, a ciljane dohodovne mjere čine u prosjeku samo 20 %.
Potrebno je ograničiti fiskalne troškove takvih mjera potpore, uzimajući u obzir njihov distribucijski učinak po dohodovnim razredima, učinak na potražnju za energijom i ulaganjima u zelenu tranziciju, moguće poremećaje na jedinstvenom tržištu i negativne učinke prelijevanja u državama članicama.
Zbog toga je važno dogovoriti zajednički pristup.
Osobito bi se mogao razmotriti dobro kalibriran dvorazinski model određivanja cijena energije, pri čemu bi ranjivi potrošači ostvarivali korist od reguliranih cijena do određene razine potrošnje, kao i drugi programi kojima se postižu slični ciljevi, uzimajući u obzir nacionalne značajke.
Usto bi se mogli razmotriti odgovarajući načini za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje.
Osim privremenih energetskih mjera, javna i privatna ulaganja mogu pomoći u jačanju energetske neovisnosti i sigurnosti te zelene tranzicije.
Od početka globalne financijske krize razina je privatnih i javnih ulaganja u europodručju niska.
Mjere politike poduzete kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uz izvanrednu potporu iz instrumenta NextGenerationEU, doprinijele su održavanju razine javnih ulaganja, što je pozitivno utjecalo na potencijalni rast, posebno u državama članicama s najvišim teretom javnog duga.
Daljnja privatna i javna ulaganja, posebno u okviru provedbe planova za oporavak i otpornost, programâ kohezijske politike i nacionalnih energetskih i klimatskih planova koje države članice trebaju ažurirati do lipnja 2023., ključna su za održiv i kohezivan rast te za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije.
(9)
Komisija je 9. studenoga 2022.
objavila komunikaciju o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a radi poboljšanja učinkovitosti ekonomskog nadzora i koordinacije politika u Uniji.
Cilj je te komunikacije utvrditi jednostavniju integriranu strukturu makrofiskalnog nadzora kako bi se osigurala održivost duga i promicao održiv i uključiv rast.
Ključni elementi te komunikacije usmjereni su na pojednostavnjenje okvira, poboljšanje nacionalne odgovornosti i jačanje provedbe.
U toj komunikaciji se predlaže da se fiskalne putanje utvrđuju u srednjoročnim fiskalno-strukturnim planovima koje predlažu države članice, unutar transparentnog zajedničkog okvira Unije.
U tim planovima, koje bi donosilo Vijeće, objedinile bi se fiskalne, reformske i ulagačke obveze kojima se podupiru održivost duga i održivi rast te koje odražavaju prioritete Unije i nacionalne prioritete.
Obvezama u pogledu reformi i ulaganja u nacionalnom srednjoročnom fiskalno-strukturnom planu omogućilo bi se dulje razdoblje fiskalne prilagodbe.
Uz zadržavanje referentnih vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a za deficit i 60 % BDP-a za dug, okvir bi se zasnivao na nadzoru koji se u većoj mjeri temelji na riziku i koji je usmjeren na održivost duga.
Kad je posrijedi postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže, važno je nastaviti s koordiniranim i ujednačenim ispravljanjem makroekonomskih neravnoteža.
U Komunikaciji se predlaže okvir usmjereniji na budućnost radi prepoznavanja novih rizika dok nastaju.
Procjena neravnoteža i dalje bi se temeljila na trima kriterijima, a to su: ozbiljnost, razvoj i odgovor politika.
Međutim, u procjeni bi se veća važnost pridodavala kriterijima razvoja i odgovora politika dotične države članice.
(10)
Tržište rada europodručja pokazalo je iznimnu otpornost zahvaljujući potpori politika tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19.
U prvom tromjesečju 2022.
ukupni broj odrađenih sati premašio je razine prije pandemije, a zaposlenost je u prvoj polovini 2022.
nastavila rasti do povijesno visoke razine u drugom tromjesečju 2022., zbog čega je stopa nezaposlenosti pala na 6,8 %, najnižu razinu od uvođenja eura.
Ipak, i dalje ima prostora za poboljšanje u pogledu integracije žena, mladih i starijih osoba, osoba s invaliditetom i ranjivih skupina na tržište rada.
U budućnosti bi očekivano usporavanje gospodarske aktivnosti trebalo umanjiti izglede za zapošljavanje, pri čemu bi se stopa nezaposlenosti 2023.
trebala blago povećati.
Nema dokaza da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela do strukturnog pogoršanja povezanog s usklađivanjem ponude i potražnje radnih mjesta.