23.5.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 180/5
Eri jäsenvaltioiden ja alojen välillä on kuitenkin merkittäviä työmarkkinaeroja.
Vuodesta 2019 työpaikkojen luominen on ollut voimakkainta tietotekniikan ja asiantuntijapalvelujen alalla, kun taas liikenne-, majoitus- ja elintarvikealoilla työpaikkoja on menetetty.
Väestörakenteen muutos vaikuttaa todennäköisesti myös euroalueen työmarkkinoiden kiristymiseen.
Riittävät ja tehokkaat investoinnit laadukkaaseen koulutukseen kaikenikäisillä ovat avainasemassa pyrittäessä lieventämään nykyistä ja tulevaa osaamisvajetta ja tukemaan vihreää ja digitaalista siirtymää.
Palkkojen nousu nopeutui jonkin verran vuonna 2022, mikä johti yksikkötyökustannusten kokonaiskasvuun.
Kasvu pysyi kuitenkin kaiken kaikkiaan maltillisena, ja sen ennustetaan pysyvän selvästi inflaation alapuolella.
Työntekijäkohtaisten reaalikorvausten ennustetaan supistuvan 2,8 prosenttia vuonna 2022 ja edelleen 0,9 prosenttia vuonna 2023 ennen kuin osa menetyksistä saadaan takaisin vuonna 2024.
Ankkuroidut inflaatio-odotukset ovat keskeisessä asemassa lievennettäessä riskiä siitä, että palkankorotusvaatimusten nopea kasvu kiihdyttää inflaatiota entisestään.
(11)
Rakenneuudistukset, mukaan lukien ne, jotka toteutetaan osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, tai tukivälineestä tuettavat vihreät ja digitaaliset uudistukset, erityisesti niiden asetukseen (EU) 2021/241 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2023/435 (5) tehtyjen muutosten johdosta, joilla pannaan täytäntöön komission 18 päivänä toukokuuta 2022 antamaan tiedonantoon sisältyvä REPowerEU-suunnitelma, ovat avainasemassa sisämarkkinoiden ja euroalueen talouksien häiriönsietokyvyn vahvistamisessa.
Tältä osin on myös tärkeää panna täytäntöön neuvoston vuonna 2022 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosittelemat maakohtaiset uudistukset.
Liiketoimintaympäristön parantaminen entisestään muun muassa vähentämällä investointien ja pääomien uudelleenkohdentamisen tiellä olevia esteitä, julkishallintojen nykyaikaistaminen, lupien myöntämisen nopeuttaminen suojellen kuitenkin samalla ympäristöä ja rajoittavien sääntelykehysten poistaminen voivat lisätä tuottavuutta ja kasvua.
Uudistukset ja investoinnit ovat ratkaisevan tärkeitä vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamiseksi, erityisesti energiatehokkuuden parantamiseksi, ilmastoneutraaliuteen siirtymisen tukemiseksi, uusiutuvan energian tarjonnan ja käyttöönoton lisäämiseksi sekä uudelleen- ja täydennyskoulutuksen tukemiseksi.
Energian hintojen nopea ja jatkuva nousu on aiheuttanut paineita energiaintensiivisten teollisuudenalojen sekä pienten ja keskisuurten yritysten liiketoimintamalleille, mikä vaikuttaa työpaikkoihin ja inhimilliseen pääomaan.
Tehokkaat maksukyvyttömyysjärjestelmät voivat tukea siirtymää ja helpottaa resurssien uudelleenkohdentamista.
Maksukyvyttömyysjärjestelmissä on edelleen suuria eroja euroalueella, ja niiden vaikuttavuuden ja yhdenmukaistamisen lisääminen tukisi talouden sopeutusta ja pääoman sisämarkkinoita.
(12)
Pankkiala osoitti vuonna 2022 yleistä häiriönsietokykyä.
Vaikka euroalueen pankkisektori on kokonaisuudessaan hyvin pääomitettu ja sen kannattavuus on parantunut vuodesta 2021, makrotalouden näkymien jyrkkä heikkeneminen yhdessä lainanottajien korkeampiin korkoihin liittyvien kustannusten nousun kanssa voi heikentää omaisuuserien laatua.
Luotonsaannin vaikeutuessa riskien oikea-aikainen seuranta, proaktiivinen yhteistyö velallisten kanssa ja järjestämättömien lainojen aktiivinen hoito ovat tärkeitä, jotta voidaan turvata pankkien kyky rahoittaa taloutta.
Rakenteelliset tekijät, mukaan lukien ylikapasiteetti ja uusien rahoituspalvelujen tarjoajien aiheuttama kilpailu, voivat heikentää luottolaitosten häiriönsietokykyä.
Rahoitusmarkkinoilla voi ilmetä myös muita riskejä.
Erityisesti korkeammat riskipreemiot ja tiukentuva likviditeettitilanne voivat johtaa omaisuuserien hintojen laskuun.
Vakuuksien muutospyyntöjen vuoksi tämä voi aiheuttaa lisäpaineita joidenkin energiayhtiöiden jo kokeman likviditeettikriisin lisäksi.
Myös se, miten asuin- ja liikekiinteistömarkkinat reagoivat korkojen nousuun, edellyttää tiivistä seurantaa, sillä alhaisempi kysyntä ja velanhoitokyvyn heikkeneminen voivat aiheuttaa kiinteistöjen hintojen laskupaineita ja kasvattaa suhdanneriskejä, erityisesti niissä euroalueen jäsenvaltioissa, joissa kotitaloudet ovat voimakkaasti velkaantuneet.
Lisäksi kyberriskien lisääntymiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2554 (6) vahvistaa finanssialan yritysten kykyä selviytyä tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvistä riskeistä.
Euroopan järjestelmäriskikomitea antoi syyskuussa 2022 suosituksen EJRK/2022/7, joka sisälsi varoituksen, jossa se kehotti yksityisen sektorin laitoksia, markkinaosapuolia ja asianomaisia viranomaisia jatkamaan valmistautumista häntäriskiskenaarioihin.
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/435, annettu 27 päivänä helmikuuta 2023, asetuksen (EU) 2021/241 muuttamisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmien REPowerEU-lukujen osalta sekä asetusten (EU) 1303/2013, (EU) 2021/1060 ja (EU) 2021/1755 ja direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta (EUVL L 63, 28.2.2023, s. 1).
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2554, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä ja asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014, (EU) N:o 909/2014 ja (EU) 2016/1011 muuttamisesta (EUVL L 333, 27.12.2022, s. 1).